NARAVOSLOVNE CRTICE. 131 
Lanza iz dalmatinske formacije, težko da ćeš šta sličnoga drugdje 
naći. Čudnovat je komad lignita, u kom se mogaše vidjeti njeko- 
liko dlaka krupnokožca Antracotheriuwm Dalmatinum Meyer, iz Pro- 
mine, izvanredno riedak pojav iz ove dobe. Iz jedne vrsti crn- 
kaste gline, koja na lignitu leži, ima liepih primjera bilja: Go- 
niopteris Dalmatica A. Braun, Araucarites  Sternbergii  Gčppert, 
Daphnogene grandifolia Ettingshausen, D. polymorpla Ett., D. lan- 
ceolata Unger, Cassia hyperborea Ung., C. Berenices Ung., Sagenopteris 
Lanzaeana Visiani, kao i vrsti rodova Laurus, Ficus, Banksia, Fla- 
bellaria itd., sve iz miocenske tvorbe. Najljepše stvari pako po- 
sjeduje iz kredne formacije, koja je, kako poznato, najviše razvi- 
jena u Dalmaciji. Opazit ćeš tamo komada Radiolites turbinata 
Lam., i Lanzovu novu vrst R. hexagona, onda R. Baylei Lanza, iz 
zadarske okolice, Hippurites intricata Lanza, iz Prologa. Najzani- 
mivije jesu vrsti, što se odkriše u Vrpolju i to osim Fippurites 
cornu vaccinum Bronn, H. sulcatus Defrance, još ogroman komad, 
koj mjeri 38 centimetra duljine i 12 cent. promjera, kojega pravo 
nazvaše on 21. gigantea. Mome iznenadjenju jošte nebijaše kraja, jer 
me pozornim na kraju učiniše na FZippurites, što ga nazvaše Tra- 
guriensis iz brda S. Elia blizu Trogira 52 cent. dug. i 10 cent. 
promjera. A šta da istom kažem na moje udivljenje, kad spazih 
orijaški Zlippurites arborea Lanza iz Vrpolja, i to dakako ne čitavi, 
koji ipak kano odlomak mjeri TO cent. duljine i 10 promjera ? 
Moram priznati, da sam umuknuo, a bilo mi je težko pri srcu, 
videći toliko bogatstvo, a misleći na naše siromaštvo. Ima i ichtio- 
lita iz otoka Hvara, i to ne samo vrsti po Heckelu opisane, nego 
još i nove, t. j. takve, koje ni dan danas niti opisane, niti ozna- 
čene nisu, ima na stope velikih ploča takovih riba. Nješto jako 
praktičnoga vidio sam kod istoga gospodina, naime da uz paleon- 
tologičku zbirku ima i odgovarajuću zbirku sada živućih više ili 
manje sličnih vrsti, jer akoprem se stvar sve to više na bolje 
okreće, to se ipak priznati mora, da je osobito prije paleontolog 
s jedne, a zoolog s druge strane radio, bez da bi svaki svoje gra- 
divo sravnjivao s gradivom drugog kako bi to trebalo, što se je 
pokazalo osobito plodonosno u novije doba. Gosp. Lanza posje- 
duje takodjer njekoja skupociena strukovna naravoslovna djela. 
Žaliti je, da isti gospodin nije prije htio, ili baveći se tolikimi 
strukami nije imao kada opisati za znanost važno gradivo vla- 
stite zbirke. Sada pako čast narodnoga zastupnika, kojom ga opet 
