NARAVOSLOVNE ČRTICE. 147 
liko dana skupa. Malo sam se od dosta duga puta odmorio, ali 
zato sutra dan (8 srpnja) rano ustao, jer sam jedva dočekao čas 
upoznati se s bogatom dubrovačkom okolicom, jer drugdje nećeš 
skoro naći na tako malom prostoru toliko i tako krasnih vrsti sva- 
kojakih životinjica i biljka. Medju faunom i florom dubrovačkom 
i onom zadarske i spljetske okolice velika je razlika. Već ti se 
bilinski sviet mnogo sjajniji pokazuje. Pustivši domaće vrsti, koje 
nebi tako brzo sve nabrojiti mogao, da spomenem samo zloliesinu 
iliti leandru, Nerium oleander_L., koj je jako običan po svuda, i 
raste sve tik obale, često samo za koju stopu od mora udaljen, 
ali na takovih mjestih ne naraste do veličine stabla. Zatim od ino- 
zemskih: osjetnica, Acacia  Julibrissin Wild. (DMimosa Julibrissia 
5cop.), vrsti ovoga roda živu samo u toplih zemljah Indije i Ame- 
rike, ova pako dolazi iz iztoka, cviet joj krasno miriše, nadje se 
dosta obična i na zadarskih otocih, nu ovdje naraste do veličine 
stabla, te je poznata pod imenom ,garzija.“ Sabus, Agave Ameri- 
cana L., koja se i na drugih otocih nadje nu nigdje ne cvate tako 
liepo kao ovdje; a zbilja kad čovjek vidi s jedne strane prstak, 
s druge sabus sa svojom pravilno valjastom stabljikom 24 do 30 
stopa visokom, koja poput zelene žive grede stoji, te na vrhu nosi 
žuto cvieće, metlici nalično a nosi 8000 do 4000 evietića, onda mu 
se zbilja čini da se nalazi negdje u Africi, ili u drugom kojem 
toplom kraju. Prstak, Phoenix dactylifera L., od kojih sam prve 
vidio u Spljetu i Hvaru, nu jako riedko kada plod dozrieva. Juka, 
Jucca gloriosa L., krasna vrst, divota bilinskoga svieta, iz sjeverne 
Amerike, koja, iz sredine svoga lišća u spodobi mača, dižući se iz 
zemlje spušta visoku stabljiku na kojoj nosi kitu od 150 do 200 
cvietića, veličine lala iliti tulipana, bielih kano snieg, i koji vise 
sve okolo kao zvončići. Naranče, Citrus, Aurantium Ris., i četruni, 
Citrus medica Ris. rastu na otvorenom polju a predaleko bi zaišao, 
kad bi htio navesti sve krasne vrsti inozemskoga bilja, koje se 
tamo udomaćilo a donieli su ga naši mornari sa svih strana svieta, 
osobito pako sa istoka. 
Na briegu ,Sergio,“ koj se upravo nad gradom diže našao sam 
Glandina_ Algira_Brug., Zonites (Aegopis) acies Partsch, Torquilla, 
Clausilia (Agathylla) sulcosa Wagner, C. (Delima) laevissima Ziegler, 
pženski ili crni spuž“ Felix (Campylaea) Pougzolzi Michely, krasna 
najveća evropejska vrst, koja živi jedino u dubrovačkom i kotor- 
skom kotaru, u Crnojgori i Arbaniji. Kako iz Varona saznajemo, 
* 
