196 IZVODI IZ ZAPISNIKA. 
okostnina iz poplavne i naplavne tvorbe nadjena kod Nove Gra- 
diške, lubanja nosoroga (rhinoceros tichorhinus) nadjena u Savi 
kod Županje; zub slona (elephas primigenius) nadjen u potoku 
Pavlovcu kod sela istoga imena u kapelskoj satniji; množina oka- 
mina, kano sladkovodnih iz brodske okolice, iz aluvialnoga taloga 
kod Iloka, iz neogene tvorbe morske naslage, iz lajtanskoga vap- 
nika kod Glogovice u brodskoj pukovniji, iz sv. šaverske doline 
kod Zagreba itd. 
Akademija drži si za dužnost spomenuti ovdje imena rodoljub- 
nih darovatelja, a ti jesu: akademici Ljudevit Vukotinović i Živko 
Vukasović, plem. gospodja Ana Zmajić, gr. Normann, bosanski 
biskup Paškal Vuičić, Pajo Kolarić, dubrovčanin Ed. pl. Bona, 
dr. 1. Dežman, Spiro Brusina, dr. Gjuro Pilar, Levanić iz Slatine, 
Ljudevit MHrvoić, Lav. Vormastini, dr. Schwarz, Hinko Brugsch, 
Vuk Femen, Jakov Delija, Josip Pokopčić, Vuković, Fr. Kummer, 
dr. Kviring, Vlad. Jakopović, Stjepan Rihtarić, Fr. Lampe, Gavro 
Mestrić, Vatroslav Simić, Žiga pl. Galjuf, Antun Kramar, Kosta 
Fischer, gja. Adela Fisulić, Gjuro Horvatović, Jerolim Marinković, 
Ivan Udiljak, Josip Savor, Slavoj Mafik, Gavro Gerloci, Miroslav 
Virag, Milan Rogulja, Ivan Crnković, Schwarz, Fr. Cegetek, Ana 
Ankčr, Ante Bogetić, Luka Užarević, Truhelka, Gjorgje Jurić, 
Stošić, Ivan Tkalčić, Stjepan i Mijo Doma, Ferko Pleše, Joso 
Rukavina, Stjepan Momčinović, Gjuro Malahovski, Ferdo Buba- 
nović, Andrija Radiček, Rodić Ivo, Kosta Ostoić, Mijo Horvat, A. 
Zeld, Bogdan i Vladimir Jakopović, Milutin Barač, Dragutin Hire, 
Franjica Nikolić, Jeglić, Klarić, Poglies Vinko, gr. Sermage, Jakov 
Depoli, Holley, Antun Durbešić, Mavro Dvofak, Dragutin Lambl, 
Martin Prukner, Vilim Švelec, Ignat Neuman, Petar Tripalo, Fr. 
Erjavec, Fr. Keller, Ljudevit Sram, Antun Kovač, Budisavljević, 
Ljudevit A. Valušnik, A. Brlaković, Vilim Hatz, Naum Dimović 
i prof. Zulić. 
Uredjivanje zbirka nastavilo se prošle godine većim uspjehom, 
jer su bar najnuždniji ormari dogotovljeni, te zbirke nisu onako 
porazbacane, kano što su prije bile. U arkeologičkom razdjelu sta- 
rine su uvrštene na svoje mjesto; u numismatičkoj zbirci započelo 
se označivanje rimskih pjeneza carske dobe po Cohenu, a još se 
više uradilo glede pjeneza srednjega vieka. Jednakim se načinom 
napredovalo u uredjenju zbirkA prirodoslovnoga razdjela. U zoolo- 
gičko-botaničkom odsjeku uredjene su zbirke sisavaca i ptica, čim 
su ormari dogotovljeni bili; nastavilo se takodjer uredjenje velike 
malakologičke zbirke, za koju su učinjeni ormari i više tisuća ška- 
tuljica. Sustavno uredjenje paleontologičke zbirke pošlo je takodjer 
znatno napried, te je u nju iznovice uvršteno 94 ogleda razli- 
čitih vrsti. 
Konačno uredjenje muzejskih zbirka zapč medju tim o tro- 
vrstnih zapriekah. Uprava se naime muzejska osvjedočila, da je 
