IZVODI IZ ZAPISNIKA. 199 
Skupna sjednica 24 ožujka 1872. 
Predstojnik: dr. Pr. Rački; pravi članovi: dr. P. Muhić, S. Ljubić, 
Lj. Vukotinović, M. Mesić, Fr. Kurelac, J. Jurković, dr. P. Matković, 
tajnik dr. Gj. Daničić. 
Je 
Pročitan bi izvještaj glavne zem. blagajnice o stanju zaklade 
jugoslavenske akademije na koncu godine 1871, po kom izvještaju 
glavnica je 292.583 for., a od nje dohodak 12.179 for., od kojega 
%/; t.j. 10.200 for. pripadaju akademiji na trošak za god. 1812, 
a budući da je blagajnica prošle godine bila uračunala i akade- 
miji izdala 698 for. 72 nč. više nego što sada nalazi da je trebalo, 
to će se ovaj višak odbiti od dohodka za ovu godinu. 
2. 
Odluka filologičko-historičkoga razreda, da se štampaju u ,Radu“ 
ove razprave pravoga člana Fr. Kurelca bi odobrena: 1 ,o vlaš- 
kom jeziku, na koliko je u naš unišao“, 2 ,produ- 
ženje započetih brojanica“, 3 ,neka samostavna ne- 
pravilnoga oblika“. 
3. 
Odlučeno bi, da se djelo pravoga člana dr. V. Bogišića ,Pisani 
zakoni na slovenskom jugu. I“, koje će ovih dana izaći iz štampe, 
prodaje po 1 for. 25 nč. 
4. 
Pravi član dr. P. Matković predloži, da se ,Matici ilirskoj“ od- 
kaže ugovor, po kom je ona predala akademiji svoje književne po- 
slove, jer ,Matica“ ne javlja akademiji, kao što bi po ugovoru trebalo, 
koliko ima novca na razpolaganje, a po svoj prilici i ne ostaje 
ništa novca iza pomoći odredjene , Viencu“, a po tom i ne može 
biti nikakvoga književnoga posla osim dosudjivanja nagrada iz za- 
klada, kojimi rukuje ,Matica“, a toga jedinoga radi nije potreban 
nikakov ugovor, nego ,Matica“ može u svakom slučaju zaiskati 
sud od akademije. Pravi član M. Mesić podupirući taj priedlog ali 
navedene razloge obarajući, dokaziva, da, ako , Matica“ i nema 
sada novaca na razpolaganje, hoće imati kad se oduži i tako će 
biti posla, ali da članovom akademije iza službenih njihovih duž- 
nosti i iza književnih posala, kojimi su dužni služiti svrham jugo- 
slovenske akademije, ne ostaje vremena, da bi onako, kako bi 
trebalo, mogli pažnju obraćati na onu vrstu književnosti, koja 
spada u djelovanje ,Matičino“, a , Matica“ bi po svoj prilici mogla 
pribrati k sebi mladje sile, koje bi se posvetile toj vrsti književ- 
nosti. Na priedlog dr. Gj. Daničića odlučeno bi, zapitati ,,Maticu 
ilirsku“, eda li ona po navedenih ili po kakvih drugih razlozih 
misli, da bi bolje bilo, kad bi opet sama preuzela svoje poslove. 
