OROGRAFSKA RAZREDBA. 3 
tolika stoljeća po znanosti povlači: nastoje jednom riešiti to glavno 
geografsko načelo, jer se navlastito trude da po geografskih te- 
meljnih pravilih razrede švicarske Alpe u prirodne orografske sa- 
stavine, te da zamiene stara historijska primjerenimi geografskimi 
imeni. Za tim su se primjerom poveli njekoji njemački geografi, 
koji s njekojimi modifikacijami nastaviše Švicarske radnje na nje- 
mačkom zemljištu, te kušaše razrediti istočne Alpe do samih medja 
Hrvatske, gdje su posao prekinuli, kao da je politička medja ki- 
tajski zid, preko kojega nije smjeti znanstvena iztraživanja dalje 
voditi. Pošto se švicarski geografi od njemačkih ponješto u načelih, 
a znatnije u razredbi razlikuju, valja nam ponajprije oba mnienja 
omjeriti, pošto će se istih geografskih načela valjati držati i u raz- 
redbi hrvatskoga gorja; jer ta pravila valjaju po našem sudu ne 
samo za Alpe, nu i za orografsku razredbu svakoga gorja. Tim 
većma valjati će ta orografska načela uporaviti na razredbu hrvat- 
skoga gorja, po što je sjeverni dio, medju Dravom i Kupom, premda 
leži izvan alpinskoga koriena, ipak prava sastavina alpinskoga su- 
stava, i po što se južni dio hrvatskoga gorja, Kupi na jugu, sjever- 
noga neposredno hvata. 
Čuveni švicarski geolog G. Studer napisa historiju o uzlazu na 
najviše glavice švicarskih Alpa; opisujuć u uvodu toga djela (Ueber 
Eis und Schnee. I. Abth. Berner Alpen, Bern 1869) obćenitimi cr- 
tami vanjsko obličje toga pozorišta, potanje razpravlja i o geo- 
grafskoj razredbi švicarskih Alpa, te pobija staro samovoljno raz- 
djeljenje Alpa. Govoreć nadalje o dojakošnjih jednostranih raz- 
redbah, primjećuje (str. 7): ,hoće li se Alpe s geografskoga stano- 
višta na hrpe ili skupine razdieliti, tada valja osobito paziti na oro- 
grafske odnošaje, kojim su svaki obziri bud na političke i terito- 
rijalne medje, ili na geologijski sastav posvema podredjeni. U raz- 
djelbi alpinskoga gorja u veće i manje sastavine, valja se ponaj- * 
prije držati medjašnih znakova, koje je sama priroda označila; te 
pako medje valja tražiti koje u pojedinih najviše uzdižućih se gro- 
madnih visinah s njihovimi ogranci, koje u orografskih kopčah i 
dubljinah alpinskoga reliefa kroz razvodja i doline. Po tom je 
posao geografa da na tom temelju odieljene pojedine skupine ili 
hrpe s obzirom na harmonijski sklad vanjskoga obličja prikladnimi 
imeni nazove, koja svakako takova da budu, da si priznanje steku 
u naroda, topografa i prirodoznanca.“ Ovo su dakle temeljna geo- 
gratska pravila, koja bi valjalo uporavljati na orografsku razdjelbu 
$ 
