OROGRAFSKA RAZREDBA. 3) 
licem u tiesnom savezu, što je takodjer na švicarskih kartah vin- 
terturskih topografa kartografski iztaknuto, nastojalo se ovo novo 
mnienje i na geografiju uporaviti: uzimajuć naime, da su granitske 
središnje gromade po prirodi označene točke, kojimi začeti valja 
orografiju alpinsku. Al u izvadjanju naišlo se ipak na goleme i po 
gotovu neuklonive potežkoće; jer pobočne kose, visoke ravnice i 
doline nijesu svagda glede smjera i oblika sasvime odvisne od sre- 
dišnje gromade. Gore pako, koje si geolog misli da su cjelinom, 
priroda jih često dubokimi i prostranimi dolinami prosjekla, dočim 
nasuprot vanjski tiesno skopčane gore, po geologijskih su forma- 
cijah često razdieljene. Geologijske dakle karte prikazuju ponajviše 
sliku, koja se s plastikom gorja riedko sudara. Ove rieči označuju 
na kratko, ali zgodno pomenute potežkoće u razdjelbi gorja. Indi 
orogratske medje gorja i njihovih sastavina drže se nizina, je- 
zera, dolina i sedla, koja je razstavljaju. Izmedju dolina pako 
neka se izaberu za razdjelbu najprikladnije; skupine ili sastavine 
da ne budu nit odveć velike, nit odveć malene, a svaka skupina 
valja da je za se njeka cjelina; neka se kraj toga u razdjelbi gora 
bez orografske uštrbi takodjer obazre na geologijske odnošaje i na 
glavne pruge komunikacije. Ovo su načela, na kojih temelji pisac 
svoje geografsko razdjeljenje švicarskih Alpa; mi pako o tom su- 
dimo, da su ova razvijena načela dosta temeljita i jasna te da 
su kadra dojakošnjoj pristranosti i samovolji u razdjelbi gora na 
put stati. 
Uslied ovih obiju razprava pojavi se pukovnik K. Sonklar, na 
glasu sa svojimi geografskimi radnjami o austrijskih Alpah, i na- 
pisa razpravu: ,Die Eintheilung der Sehweizer und der 
Deutschen Alpen,“ te ju razsvietli sa shodnim zemljovidom 
(Petermann's geographische Mittheilungen Jgg. 1870. S. 313—20). 
Pisac pozivajuć se na svoje strukovno iskustvo, na svoja geo- 
grafska istraživanja i nauke, kojimi se punih 40 godina zanima, i 
na svoje 20-godišnje učiteljsko iskustvo, uvažuje prof. B. Studerom 
navedene potežkoće, koje su na putu orografskoj razdjelbi gora, 
ako joj valja svestrano znanosti odgovarati. Mi bismo se pako usu- 
dili uztvrditi, da je Sonklar ovu razpravu ponajviše s toga razloga 
napisao, da dokaže da je u bitnosti ta ista orogratska načela znatno 
prije Studera izjavio. Jer Sonklar sasvim pristaje uz načela prof. 
B. Studera, pozivajuć se na svoju prijašnju razdjelbu austrijskih 
Alpa (Oesterreichische Revue III. u. IV. B., Jgg. 1864), gdje je jurve 
