6 P. MATKOVIĆ. 
istaknuo načelo, da takova razdjelba ima ponajviše zadovoljiti geo- 
grafskoj potrebi, te da u prepornih slučajevih geologija orografskim 
zahtjevom prvenstvo ustupiti ima. Indi svaka takova razdjelba gora 
drži se navlastito plastike. Tim dakle pisac nepobija Studeri usta- 
novljena orografska načela, nu prigovori mu se ponajviše odnose 
na njihovu uporavu, na ime na pojedine hrpe ili sastavine. Jer i 
pisac tvrdi da svako razdjeljenje gorja na hrpe ili sastavne dielove 
ima ponajprije geografskoj pa geologijskoj potrebi zadovoljiti: 
prvo se navlastito obzire na zemni relief, a drugo na geognozijske 
odnošaje. Plastična su pako razmjerja prema geognozijskim nedvoj- 
beno znatnija; jer ona pokazuju položaj bila i dolina, označuju tok 
voda, naseljivost i podnebje, a o tom takodjer visi gustoća, smjer 
i kakvoća obćila, te uprav su time gorja po okolnostih više ili 
manje znatnimi faktori u političnom i kulturnom razvoju naroda. 
Geografsko stanovište po tom iziskuje, da se medje skupina ili sa- 
stavnih dielova drže dolina, i najdubljih sedla, geologijski pako 
interes traži znatnije demarkacije gorskoga sastava. Buduć da se 
geologijske demarkacije riedko sastaju s dolinami i sedli, primje 
ćuje pisac, tada se svaka razložna razdjelba gorja neka temelji na 
kompromisu izmedju geologije i orografije. I na tom je temelju 
Sonklar izveo svoju razdjelbu švicarskih i njemačkih Alpa, tako 
da mu se razdjelba švicarskih Alpa od Studerove razdjelbe znatno 
razlikuje. 
Al kao što bi se protivilo označenim zakonom orografskim, kadno 
bi se njeko gorje prikazujuć plastičnu cjelinu razdielilo za to na 
dva diela, što ga razstavlja geologijska medja; za to sudimo, da 
bi se taj kompromis jedino u tom imao sastojati, da u geologijskom 
pogledu različiti gorski dielovi budu ujedno i geografskimi, ako bi 
geologijskimi i orografske medje prolazile, to jest, ako bi se geo- 
logijske i geografske medje zajedno sastajale.! Oba pomenuta su- 
stava, geografski i geologijski, težko će biti medjusobno združiti, 
! Sonklarovu pako prigovoru (str. 314), što je prof. B. Studer u svojoj 
razdjelbi na mnogih mjestih orografski momenat podredio geologijskomu, 
primjetit se može: da se tim istim geologijskim obzirom nemogaše ni isti 
Sonklar oteti, navlastito za hrvatski kraj medju Kupom i Savom, kojega 
je pridružio njekoj cjelini, susjednoj Kranjskoj, Goričkoj i cieloj Istri te 
ga nazvao po geologijskoj formaciji ,Kraškom visočinom (Karst 
plateau).“ Žalimo što razpravi priložena karta ne siže preko Kupe; znati 
bismo željeli, kakovim bi geografskim imenom okrstio naš kraj Kupi na 
jugu? pošto je znatno više kraške formacije nego Kupi na sjeveru. 
