OROGRAFSKA RAZREDBA. 9 
žati, kadno bi orografske medje bile s geognozijskimi u skladu ; 
al to se ne samo da ne može dokazati, pače je protivno dokazano, 
naime da su orografske medje s geognozijskimi često u opreci, jer 
gornji je tok njekojih rjeka (n. p. Korane, Une, Drine itd.) kraške 
tvorbe, a srednji ili dolnji opet sa svim druge formacije. Izvan 
Hrvatske i pomenutih kraških zemalja ima podobnih tvorba ta- 
kodjer drugdje, te nije nikomu na um palo dotične krajeve u oro- 
grafskom pogledu Krašom nazvati. N. pr. vapnenaste špilje tako 
zvane katabothra u Grčkoj, podzemnimi kanali i ždriela, kojimi 
protiču vode iz ponikava i jezera. Osobito su poznate katabothre 
jezera Kopais u Boeotiji i Phonia u Moreji itd.; zatim krševita 
gorja Skandinavskoga i Pirinejskoga poluotoka, Patagonske Kordi- 
lere, sjeverni Ural itd. Glede ponirućih pako voda, ako bi možda 
to imalo biti obilježjem, podobni su pojavi takodjer na visokoj rav- 
nici Kastilskoj, u Champagni, Perte du Rhone Ženevi na zapadu, 
Masa iznad Neufchateaua, pa u Aziji, Africi i Americi ima po- 
dobnih primjera u obilju. Dakle Kraš gorje nije ni najmanje 
prikladno orografsko ime, nadjenuto u najnovije vrieme i hrvat- 
skomu gorju; jer bi time spajali gorja iste u bitnosti formacije, ali 
različitih orografskih sustava. To opet ne isključuje kako spome- 
nusmo da se ne bi to ime rabilo u geognozijskom pogledu za oznaku 
ili obilježje gorja kraške formacije. 
To je valjalo ob orografskoj teoriji, starih historijskih i novih 
geognozijsko-orografskih imenih pripomenuti da označimo unapried 
stanovište, kojega se mislimo držati u orografskoj razredbi južno- 
hrvatske visočine, te time da ostranimo tudje neorografske elemente, 
koji stvar više zamršuju nego li razsvjetljuju. Ali prije nego se 
same stvari prihvatimo, valja nam takodjer njekoja pripomenuti o 
samih izvorih i pomagalih, što su nam pri ruci za taj posao. Gore 
je jurve kazano, kakovih geografu treba pomagala, ako hoće da 
po zahtjevu današnje nauke orografski razredi gorja. Ako bi ta 
pomagala i za naše krajeve imala biti uvjetom razredbe, dugo 
bismo jošte čekali dok bismo smijeli taj posao započeti. Jer osim 
njekojih površnih i odveć obćenitih orografskih opisa u starijih 
statistikah, ili mimogrednih u kojem drugom djelu, ne ima nikako- 
voga obširnijega orografskoga opisa južno-hrvatske visočine izmedju 
Kupe i Velebita. Topografske pako karte o tih krajevih, premda su 
carskim generalnim štabom radnje na licu mjesta jurve obavljene, 
nijesu jošte svjetla ugledale; novije tako zvane pukovnijske karte 
