10 P. MATKOVIĆ. 
slaba su u tu svrhu kartografska pomagala, jer ne samo što nijesu 
u orografskom pogledu dosta točne (navlastito Ličke pukovnije), 
nu što nijesu na znanstvenoj podlozi nit osnovane nit izvedene; 
XII. i XIII. list iz Šedine velike austrijske karte, premda u oro- 
grafskom pogledu i naučno i tehnički izvrstno izvedena, na ma- 
lenoj je odveć mjeri osnovana, no da bi svaki gorski zglob potanje 
prikazati mogla. Geologijska nadalje istraživanja, za sada pre- 
gledna, dočim su specijalna tek započela, ne pružaju one pomoći, 
koje geograf od njih izgleda; jer u izvještajih navode se ponajviše 
samo geologijski rezultati, ali ob orografskoj razredbi vrlo se 
malo nalazi podataka. Hipsometrijske snimke carskoga generalnoga 
štaba jedina su za sada pouzdana podloga, koje se valja držati; al 
ni tih neima u izobilju, niti su sve, naročito glede topografskih 
imena, pouzdane, za to će jih valjati vremenom popunjavati i iz- 
pravljati. Premda su nam dakle dojakošnja pomagala oskudna i 
nesavršena, ipak ćemo kušati nacrtati orografsku sliku južno- 
hrvatske visočine i razrediti njezine profile, a buduća znanstvena 
istraživanja zemlje, koja su započela, neka popune i isprave. Medju 
to neka bude ovaj nacrt za znanstvenu i pomoćnu porabu da se 
ne traže potrebiti podatci u kojekakvih bud ostarjelih, bud mutnih 
vrelih. 
Medju Kupom, Unom, Jadranskim morem i Velebitom prostire 
se ponajviše krševita visočina, koja zaprema malo ne cielu riečku 
županiju, karlovačku (gornju) i bansku Krajinu (oko 240 L] m.) 
sa sjevero-zapadnim kutom Bosne, ili cielu južnu Hrvatsku. Ova 
je južno-hrvatska visočina orografska cjelina, a ujedno skrajna 
sjevero-zapadna sastavina orografskoga sustava južno-istočnoga ev- 
ropskoga poluotoka, ili kao što se običaje kazati Balkanske viso- 
čine. Kupa kao sjeverna orografska medja izmedju Alpa i 
Balkanskoga sustava teče od vrelišta do Severina tiesnom od vr- 
letnih obronaka vapnenastih i kredovitih gora zatvorenom dolinom, 
koja se iza mnogih i velikih okuka do Karlovca po malo razpro- 
stranjuje. Od ovud do Kupčine udaljuju se na više milja gore od 
lievoga joj brega, dočim desni brieg i nadalje brdovit ostaje, a 
medju Kupčinom i Letovanićem opet joj je dolina s obje strane 
zatvorena. Prema Sisku sa svim se izravnjuju visine lievoga joj 
briega, one pako uz desni brieg steru se dalje preko ušća i uda- 
ljuju se tek kraj Graduše od rieke. S lievoga briega prima Kupa 
