OROGRAFSKA RAZREDBA. 11 
sve one pritoke, koji na sjevernoj oplavini južno-hrvatske visočine 
izviru. Pošto se izmedju gornje Kupe i mora tom prelaznom kraju 
iz jednoga u drugi gorski sustav ne da povući potanka medja, koja 
bi točno dielila oba orografska područja te savršeno razstavljala 
medjusobna orografska obilježja, jer priroda ne ljubi skoka; pa 
što tok Kupe iznad Karlovca pravi mnoge i velike zakuke, za to 
mislimo da ne ćemo za mnogo pogriešiti ako prenesemo sjevernu 
medju rastavljajuću alpinski od balkanskoga sustava izmedju Kar- 
lovca i Rieke na Ludovicejsku cestu, jer ispod nje nastaje Velika 
Kapela, koja je već orografska sastavina južno-istočnoga evrop- 
skoga poluotoka. 
Iznad Riečkoga zatona i izvora Kupe steru se posljednji ogranci 
južno-istočnih Alpa, prelazeći iz susjedne Kranjske i Istre u Hr- 
vatsku i vežući na jugo-istoku Alpe s Balkanskim sustavom, poput 
morskih Alpa, koje na jugo-zapadu vežu Alpe s Apeninskim gorjem. 
Ova izmedju Rieke i gornje Kupe postupno uzdižuća se visočina 
prekrita je stienjem i razgranjenim gorovjem. Najznatnija sljemena 
i visine, koje se iznad visoke ravnine uzdižu, kao i veće zatvo- 
rene doline prostiru se od sjevero-zapada prema jugo-istoku, dakle 
morskim žalom uzporedno; visoka se ravnina uzdiže izmedju 2 i 
i 3000, a najviši joj vrsi do 4827 (Risnjak Kamenjaku na sjevero- 
istoku) bečkih stopa! iznad mora visoko. Izpod Kupe pako prostire 
se od sjevero-zapada prema jugo-istoku krševito gorje, sastojeće se 
stranom iz ogromnih i u šumu zaraslih sljemena i kosa, zaprema- 
jući južno-hrvatsku (u užem smislu Ličku) visočinu. Sa zapadne 
strane proteže se gorska kosa Velebitska stranom uz more i unj 
se strmo rušeć, pa kao razmedja hrvatsko-dalmatinska stere se 
k vrelištu Zrmanje. S druge strane prostire se visoko i u šumu 
zaraslo pogorje kao Velika i Mala Kapela i Plješivica, koja se sa 
svojimi nastavci i zglobovi takodjer Zrmanje hvata i tu se s Vele- 
bitom sastaje. Ova s jednoga i drugoga pogorja zatvorena zemlja 
visočina je, opasana suvislim gorskim pojasom; u nutri pako pre- 
dieljena pobočnimi i poprečnimi visinami i sljemeni, unutar kojih 
steru se visoka polja, veće i manje doline i kotline, kojimi teku 
vode, po gotovu sve bez iznimke nevidiva, podzemnoga odtoka. 
Izlazi iz ovih gorskih kotlina same su gudure i klanjei, a preko 
! Pošto su trigonometrijske mjere visina e. kr. generalnoga štaba osno- 
vane na bečkih hvatih, za to i mi ovdje pridržasmo bečku mjeru. 
