12 P. MATKOVIĆ. 
mnogih tih vode prave umjetne ceste. Ovu visočinu zaprema sa 
zapada pećinasta i zubata morska obala, iznad koje se uzdižu 
stranom strmo, stranom postupno, ponajviše neprohodni, razrovanim 
stienjem prekriti i ogoljeni sivi obronci. Ta se pako obala dieli na 
tri neprohodnimi gorami razstavljena odsjeka: sjeverni od Rieke 
do Kraljevice s jedne, a do Kastva s druge strane; do Novoga i 
Senja srednji, a do Baga i dalje južni dio. Ravnina ove visočine 
uzdiže se do 2000, a znatniji njezini vrsi uspinju se u planinsku 
visinu, preko 5000 bečkih stopa iznad mora. Kraška tvorba, koja 
sastavlja ovu visočinu prelazi iz susjedne Kranjske i Istre u Riečku 
županiju, prostiruć se južno-istočnim smjerom gornjom Krajinom i 
prelazi u susjednu Dalmaciju, popunjujuć dakle malo ne cielu južnu 
Hrvatsku. Kraška formacija riedko iztiče gorske kose po stalnoj 
uzdužnoj osi, netvori pravih dubokih dolina, nu koritaste dolove, 
jame i kotline s ponikvami i špiljami, u koje poniru vode, te na 
drugom mjestu opet provaljuju. To kao takodjer razrovane pećine, 
pa kamenito, bezvodno i kadšto goletno tlo, jake i česte bure obi- 
lježjem su hrvatskoga kao i susjednoga istarskoga Kraša. Nu ipak 
se hrvatski od ovoga time bitno razlikuje, što mu ravan nadvisuju 
ogromna pogorja i brda, kojih se vrsi u planinski pojas uspinju, 
te su osim glavica i primorskih ogoljenih vrleti ponajviše u šumu 
zarasla. Dočim se istočni obronci Plješivice strmo ruše k dolini 
Une, gube istočni ogranci Kapele malo po malo svoje divje kršno 
obilježje, koje ogranke razstavljaju medjusobno Dobra, Mrežnica i 
Korana, na vrelištu i gornjem toku, kako već rekosmo, jošte kraške 
vode odtiču već koje u srednjem, koje u dolnjem toku pravilnimi 
dolinami. Time se snizuje visočina postupno na sjever prema do- 
lini Kupe, prelazeć u sjevero-istočnom kraju Slunjske pukovnije i 
u Banskoj krajini u nizko lozom i šumom obraslo humje, dok se 
napokon u Lonjsko-kupskoj nizini posvema ne izravna i okaluži. 
Južno hrvatska visočina u pogledu geologijskom sastavljena je, 
osim sjevernih tercijarnih tvorba na Kupi, malo ne iz samoga 
vapna i krede; al su ta kamenja ipak različite starosti, i tako iz- 
mjenice leže da se ne daju stalno omedjašeni pojasi iznaći. Geolo- 
gijske se pako _medje s orografskimi na označenoj visočini u obće 
nigdje ne sudaraju. Pošto kraška formacija ponajviše nagiblje na 
tvorbu visokih ravnina, za to se riedko iztiču, kako je već napo- 
menuto, neprekinute gorske kose; gdje se pako takove u njekom 
stalnom smjeru pojavljuju, sastavljene su kadšto ipak iz zaplete - 
