OROGRAFSKA RAZREDBA. ii 
noga poput mreže gorovja. Na hrvatskoj se dakle visočini razli- 
kuju sliedeća više ili manje iztičuća se pogorja. 
Velebit ili Velebić, jugo-zapadni rub hrvatske visočine, pro- 
teže se prostorom od 18 milja u duljini, na ime od vrelišta 
Zrmanje do gore Vratnika iznad Senja, gdje svoje dojakošnje ime 
gubi. Ponajprije stere se kao prirodna medja izmedju Dalmacije i 
Hrvatske pravcem zapadno-sjevero zapadnim, pa onda uzduž mor- 
skoga žala sjevero-sjevero-zapadno. Zapadno mu podnožje oplakaje 
more, s istočne pako strane omedjašuje ga po prilici tako zvana 
dalmatinsko-poštarska cesta, koja vodi iz Žute lokve dolinom Gacke 
u Otočac, odovud preko Korena i Krša, odnosno Janče u Perušić, 
pa ravninom Ličkom u Gospić i Medak, dalje uz Ričicu u Gračac, 
pa Malom Popinom u dolinu Zrmanje. Ova krševita i divlja pla- 
nina puna je vrletnih uvala i zubastoga stienja; bilo joj se nepre- 
kinuto vuče, te se kraj Baga snižuje; morske su joj bočine strme, 
kršne, lišene šume, od bure i kiše do gola izaprane ; istočni su joj 
obronci položitiji i šumoviti, a glavice ponajviše gole stiene, riedko 
gdje travom i korienjem zarasle. Velebit sastavljaju od Senja do 
Dalmacije vapna gornjega trijasa (hallstadtsko vapno i rajbeljski 
slojevi); na istočnih mu obroncih obrubljuju i probijaju vapna gor- 
njega i dolnjega trijasa kameno-ugljeni i werfenski škriljevci; kredna 
pako i kaprotinska vapna pripadajuća krednoj tvorbi sastavljaju 
mu uzki morski rub i 12 milja dugu, a 3—4 milje široku provalu 
medju Kapelom, Plješivicom i Velebitom. Velebitu je srednja visina 
do 3200 stopa!, od prilike najvišega vrha (Sljeme) na Zagrebačkoj 
gori, najviši vrhunci mu se uzdižu 5000 i do preko 5500 stopa 
iznad mora, a time se ovo gorje uspinje u planinsku visinu. Sedlo 
Oštarijsko (3033 ), preko kojega vodi cesta iz Baga u Gospić, dieli 
Velebit na dva krila: istočno-južno-istočno i sjevero-sjevero-zapadno. 
Istočno-južno-istočno krilo ili Velebit u užem smislu gorski je 
sklop, kojega nerazstavljaju ni duguljaste ni poprečne prostrane 
doline, obronci mu se ruše s južno-istočne strane ponajprije u do- 
linu Zermanje, koja mu se s dalmatinske strane podnožja hvata, 
pa sa strmimi i krševitimi bregovi prodora Planinskoga ili Laškoga 
(Can. della Morlacca ili Montagna) u more Jadransko. Zrmanjina 
duboko zasječena dolina obrubljuje Velebit s južno-istočne strane 
poput težko prevedljive jaruge. Jer Zrmanja se urva poput bujice 
1 Izračunano na 112 izmjerenih visina. 
