16 P. MATKOVIĆ. 
istočni su joj pako obronci obrasli s gustom bukovom i omori- 
kovom šumom. Istočna kosa snizuje se pobočnimi i usporednimi 
sljemeni i kosami koje u Ličku ravninu, koje u Gačku dolinu, a 
u priedjelu Koren zvanom hvata se poprečnimi zglobovi istočnoga 
pogorja. Tim je ovo krilo Velebita znatnije od onoga razvito. Iz- 
medju obje pako kose isprepletan je prostor poprečnimi sljemeni i 
zglobovi, unutar kojih steru se duboke kotline, korita i uvale. 
Istočno podnožje ovoga krila uzdiže se do 1600 stopa srednje vi- 
sine iznad mora (Perušić 1968', Gornji Kosinj 1590' Lešće 1266“, 
Švica 1610', Brlog 1516' i Žutalokva 1416); a bila su mu ta- 
kodjer kao i onomu neprekinuta, steru se pravcem sjevero-sjevero- 
zapadnim. Srednja je visina ovomu krilu preko 3300 stopa', visina 
dakle najvišega vrha gore Ivančice, dočim mu se najviše glavice 
uzdižu izmedju 4500 i 5400 stopa iznad mora, imenito Ranjac 
(9316 ) i Velebitska Plješivica (5232')* primorskomu Staromu gradu 
na istoku. Indi na zapadnoj krševitoj i vrlo strmoj kosi poredjani 
su od juga k sjeveru ovi izmjereni vrsi: iznad vrha bažke ceste 
diže se Lupičko brdo (4137'), zapadno mu Basača (3459), na sje- 
vero-zapadu Soline (4010%), Budakovo brdo (4168') i Brizoča (3108); 
a južni Lisac (4087') i Šatorina (5137)* gradini Prizni (186') na 
istoku i sjevero-istoku; pa Vrata kosa (4425) i Zečjak odnosno 
Ogrednik (5136') Klačenici (387) na istoku, na sjevero-zapadu 
Alančić (5100'), Ružanski vrh (5184) i sjeverni Lisac (4888'); pa 
Gornji Zavičan (5186) s pomenutim Ranjeem, Zavičanska kosa 
(9206') s pomenutom Plješivicom i Krč Markovac (4383 ), Lum- 
barda (3370'), iznad Oštroga vrha (1146'), a Planikovački podić 
(1214) sv. Jurju na sjeveru. Iznad Brušana kraj Trnovca (1902) 
nastaje istočna kosa, koja se prostire zapadnoj uzporedno, sastavlja 
ju Klementa Doliba i Senjsko bilo, koje Vratnikom (2196') opada 
u Senjsku dragu. Trnovcu na sjevero-zapadu diže se Mela (4072), 
pa Rusovo (4218'), Crna greda (3715') i Crna kosa (2958'); s po- 
sljednje izlaze prema zapadu poprečna sljemena: Razbojište i Ja- 
vorovo bilo, koja sa sjevero-zapadnimi visinami (Laklin vrhom 
4158' 1 Debeljakom 464T') sterućimi se k Šatorini, čini se, da vežu 
* Izračunano na 67 izmjerenih vrhova. 
* Velebitska Plješivica leži pod 44% 49! 40" sjev. širine, a pod 320, 
49“ i 31“ ist. dužine. 
3 Šatorina leži pod 44% 38, i 52“ sjev. Širine, a pod 32% 42 i 531! 
istočne dužine. 
