OROGRAFSKA RAZREDBA. 19 
ili sjevero-zapadnu, i Malu ili južno-istočnu Kapelu. Veliku Kapelu 
i sjevero-zapadni dio Male Kapele sastavljaju vapna dolnjega tri- 
jasa; vapna gornjega trijasa takodjer su znatno razvijena i sastavljaju 
južno-istočni dio Male Kapele; vapna pako gornjega i dolnjega trijasa 
na sjevero-zapadnom kraju V. Kapele obrubljuju i probijaju kameno- 
ugljeni i werfenski škriljevci. Kredna i kaprotinska vapna kredne for- 
macije sastavljaju južne ogranke V. Kapele do mora, sjevero-istočno 
prigorje V. i M. Kapele i cielu okolicu Plitvica. U hrvatskom pri- 
morju od Bakra do Novoga, dolaze eocenski pješćenici i vapna, 
s obje strane stisnuta od kamenja kredovita vapna. 
Velika Kapela proteže se 5 milja u duljini medju Ludovi- 
cejskom i Josipovom cestom, popunjujuć sa svojimi ogranci prostor 
izmedju Kupe i primorja (od Rieke do Senja) do 10 od prilike 
milja poprečne širine. Iztiče se u ogulinskoj pukovniji kao nepre- 
kidna gora sa stalnom uzdužnom osi, uz koju se takodjer steru po- 
bočna i poprečna sljemena, koja su medjusobno mnogovrstno skop- 
čana i zapletena, a unutar tih sljemena koritasti dolovi i kotline. 
Time dobiva obilježje ovoga kraja zamršeno i divje lice; jer s jedne 
se strane uzdižu kraj mora puste i gole pećine, s druge pako strane 
iznad gustih šuma, koje joj obronke i dolove prekrivaju, iztiču se 
gole stiene i glavice. S toga ne ima zapadni kraj ove gore dugu- 
ljastih dolina, neznatni su toga tragovi Draga i Vinodol, za to ni 
ne ima povećih rieka, jer sve vode iza kratkoga toka u gudure po- 
niru, te bud u primorju kao pojedina podmorska vrela opet pro- 
sukljuju, ili na drugoj strani u veće se potoke, Miežnicu, Dretulju 
s Vrnjikom i dr. stiču. Istočni su ogranci, medju Dobrom i Ko- 
ranom, znatno niži, budući su vodom obilno natopljeni i u većem 
obsegu crvenimi glinami zastrti, za to i jesu u pogledu zemaljske 
kulture znatniji, nego zapadni krajevi ove gore, koji su vrh svega 
jošte studenijega podnebja. Srednja je visina ovoj gori do 3000', 
dočim se najviši vrhunci izmedju 4000 i 4850 stopa iznad mora 
uzdižu. Najznatnije uzvišenosti nanizane su na onoj uzdužnoj osi, 
a steru se od sjevero-zapada prema jugo-istoku ovako: Tuhović 
(3500') Jelenju, Bitoraj (4380') i Zvirjak (3115') Fužini, a Čelim- 
baša (3432') i Višnjevica (43526) Mrkoplju na jugo-istoku; u istom 
pravcu Bjelolasica (4850) najviša glavica Velike Kapele, na- 
stavlja ju na jugo-istoku Siljevača (4255'), a na sjevero-istoku Biela 
1 Izračunano na 66 izmjerenih visina, 
