OROGRAVSKA RAZREDBA. 29 
Privis (1461“) iznad Lešća. Izmedju Mrežnice i Korane prostiru 
se od juga na sjever nizka sljemena, koja zatvaraju lievi brieg 
Korane, i desni brieg Mrežnice. Posljednja rieka provaljuje iz 
špilje kraj istoimena sela Slunju na zapadu, teče na sjever uz 
Tuk, Tržić, Ključ na Zvečaj, podobna je Dobri, kojom malo ne 
uzporedno prema Karlovcu teče, a izlieva se u Koranu ne daleko 
njezina ušća. Sa Broćanske kose i Mašvine gore steru se dakle 
pomenutim pravcem izmedju obiju rieka ove visine: Sjanac (1294), 
Melnica (1640“) izpod Slunja, a Prozor (1454) iznad Ladjevca 
(1140), Plies (1320) pokraj vrela Mrežnice, sv. Nikola (11429, 
Debela glava (1220%) iznad sv. Jurja (810%), Sušnjara (1194), 
Kurjevac (1356“) iznad Primišlja (996%); na medji slunjske pu- 
kovnije na desnom briegu Mrežnice: Raletina (1368“), Baić krče- 
vina (1404) i Polojska kosa iznad istoimena mjesta (852%); pa 
Perjasička gradina (1500), Švarčevo (1002“) iznad Poloja, nad 
sv. Ilijom (726') Kolečajsko brdo (876“), pa Petrunić selo (1989), 
Cerovac (1150%), Kosinac (162%) na sjevero-istoku, Martinšćak 
(1922/) i sv. Benedikt (606%) iznad Barilovića, pa Vinica (10149, 
sv. Rok (688%) i Švarča (514') pokraj Karlovca (328). 
Kapelu prolaze tri umjetne ceste, koje se povlače poprečnimi 
dolinami, sedli i klanci, te posreduju promet izmedju mora i nu- 
trašnjosti. Ludovicejska cesta sagradjena god. 1802—12 od 
dioničkoga družtva, 18 milja duga, a 26 stopa široka. Ova se 
cesta hvata sjevero-zapadnoga kraja Kapele, vodi iz Rieke nepre- 
kinutom kosom preko Grobničkoga polja (1022), Jelenja (2185/), 
Mrzle vodice (2439), Delnica (2215), Skrada (2077), Severina 
(140:) u Karlovac. Najviša je točka Ravno podolje (2936) medju 
Jelenjem i Mrzlom vodicom, od prilike visina sv. Jakova na ŽZa- 
grebačkoj gori. Povlači se uz strme obronke sljemena, u koje je 
stranom usječena, a stranom u ostaloj širini podzidana, prelazi 
preko mostova ili zidanih nasipa, proloma i uvala, te se može 
glede umjetnoga izvedenja s alpinskimi cestami porediti. Stara. 
Karolinska cesta vodi iz Karlovca preko Bosiljeva, Vrbov- 
skoga, Mrkoplja, Fužine u Kraljevicu; a najviša je točka 2608 
stopa kraj Mrkoplja. Josipova cesta vodi iz Karlovca preko 
Kapelina sedla izmedju Jezerana i Modruša, na Brinje, Žutolokvu, 
preko Vratnika u Senj. Najviša joj je točka 2778 stopa visoko 
spomenuto sedlo Kapelino. Ova se cesta drži malo ne tragova 
stare ceste, koja je bila u Hrvatskoj s ove strane Velebita, na- 
