OROGRAFSKA RAZREDBA. 21 
na samoj medji Dalmacije; Glavica (2040) i Orlavica (3822) 
Plavnu na istoku, pa Kita (1982/), Sijanova greda (2004), Debelo 
brdo (2364“) izmedju Otono i Radiljevca, a napokon Krič (1248) 
Kninu na sjevero-zapadu. Indi kao što s jedne strane Plješivicu 
na sjevero-zapadnom kraju Plitvice razstavljaju Malom Kapelom, 
tako se s druge Plješivica izpod Mazinsko-doljanskoga puta sa 
svojimi kadšto planinskimi zglobovi na južno-istočnom kraju, kao 
što je navedeno, hvata kraj vrelišta Zrmanje Velebita, a kraj vre- 
lišta Krke Dinare planine; Poštak pako sa svojimi ogranci raz- 
vodjem je izmedju sva tri poriečja, na ime Une, Zrmanje i Krke. 
Izmedju istočnoga i zapadnoga pogorja prostiru se srednje gore, 
koje poput zglobova oba pogorja vežu; s jedne strane na jugo- 
istoku medju Gračacem i Udbinom, a s druge strane na sjevero- 
istoku kraj Babina potoka i u priedjelu Koren i Krš, odnosno 
Janče zvanom, na ime izmedju ponora Like i vrelišta Gacke. 
Kao što ove srednje gore popriečno vežu oba pogorja, tako s druge 
strane razstavljaju ravnu Krbavu od Like, a Ličku opet od Gačke 
ravnine. Južno-istočni gorski zglob prostire se izmedju glavne ceste 
— od Gračaca do sv. Roka — i puteva, koji vode na Udbinu, 
s jedne strane kraj Bruvna, a s druge strane kraj sv. Mihovila; 
srednja mu je visina 2800 ' stopa iznad mora. Indi uz potok Ri- 
čicu stere se južno-istočnim smjerom Reznik planina (3134“), zglob 
vezuć Plješivicu s Velebitom, s visinami: sv. Antun (2088), Je- 
lovi vrh (3728/), Žutino vrh (3267), Golovrh (3102), Reznik 
(2634“) i Deringaj (1963“); iznad ovih pako visina dižu se obrat- 
nim smjerom Vodena glava (2952), Jasenar vrh (3721) i Risovac 
(3518“), ostrmljujuć se jugo-zapadno prema sv. Mihovilu (1869) ; 
iznad Bruvna pako od istoka Stolac (3061“), od sjevera Petračica 
(8035“), Vetiljača (2720) iznad Komića (2145), Trovera (3904) 
iznad Vranika, s južno - zapadnom Debeljačom (2599) i Zirom 
(2646“) pokraj vrelišta Ričice. 
Medju vrelištem Jadove i Bunićem, odnosno izmedju Krbave i 
Like prostiru se gorske kose, koje ukupno Vrbačkom stazom 
nazivamo, koja razstavlja te obje ravnine; zapadno podnožje uz 
Jadovu diže se preko 1800“ (Mogurić 1904, Mudročica 1854“ 1 
Vrebac 1884'), a srednja joj je visina do 2800 stopa * iznad mora. 
! Izračunano na 17 izmjerenih visina. 
5 Izračunano na 17 izmjerenih visina. 
J 
