30 P. MATKOVIĆ. 
visoka ravnina, koja začimlje ne daleko Smiljana, Osika i Kule 
na sjeveru, proteže se četiri milje u duljini, a jednu milju u naj- 
većoj širini; srednja joj visina nadmašuje 1800 stopa (Osik 1832“, 
Veliki brieg kraj Smiljana 1856“ Gospić 1842“, vojničko vježba- 
lište 1836/, Novi _ 17794, Bilaj 18178', Ornica 1818“ kraj Ribnika 
1812), pet puti od prilike više nego li Zagreb u savskoj ravnini. 
Tlo je pieskom i muljem prekrito, ponajviše neplodno; iznad rav- 
nine pako dižu se brežuljci od krupnijega kršja, iztičuć nebrojene 
gole stiene raznoga oblika i visine, prostiru se po cieloj zemlji; 
s kojih stiena i drugih humova (Antunović vrh iznad Osika 2356', 
Krčmar kraj Smiljana 2448“, Oštra blizu Novoga 25_0', Srednja 
glava kraj Bilaja 2074“) krasan se pogled po ravnini otvara. Ovu 
ravninu protiče više potoka i potočića, buduć da je posvema zatvo- 
rena, ne mogu si vode nigdje utrti izlaza, te se gube u ponore. — 
Lika izviruć u Zapoljku iznad Medka protiče ovu ravninu i prima 
na njoj mnoge potoke: Glamočnicu, Počiteljicu, Jadavu dolazeću 
sa Vrbačke staze, Novčicu s Bogdanicom i Otačicu, a kraj Lipova 
polja izpod Kosinja nestaje je u ponor. Fizognomija Like prika- 
zuje posve drugu sliku no što obični goroviti predjel: putniku se 
ovdje otvara labirint raznoličnih samih golih stiena, te misli da je 
usred pusta kamenita mora; tjemena visokih bregova, ponajviše 
gola i pusta, iztiču se poput sniežnika iznad šumovita pojasa, a 
gdjekoje zeleno mjesto poput oaze pokrjepljuje oko. Lika nije u 
ostalom pusta bez žitelja, ali je vrlo siromašna, jer pjeskovito i 
kamenito tlo čini ju neplednom. Vrh toga kontinentalno, vrlo oštro 
podneblje (6:3% R. srednja godišnja toplota) pojavljuje se kratkim, 
studenim, vlažnim te zimi podobnim proljećem, kratkim takodjer, 
nu prevrućim ljetom ; vlažno-studenom jeseni, a dugom, malo ne 
po godine trajućom vrlo oštrom zimom. 
Krbavska ravna dolina proteže se medju Bunićem na 
sjevero-zapadu Udbinom na jugo-istoku; s istočne ju strane za- 
tvaraju obronci Plješivice i Kamenite gorice, a sa zapada Vrbačke 
staze; leži pako 2200 stopa srednje visine iznad mora; nadmašuje 
dakle u visini istu novo-kastilsku visoku ravninu. Ravnina je pre- 
krita pieskom, prudjem i kršjem, sastojeći iz vapna i pješćenika ; 
vapnenaste pako stiene, koje ju obrubljuju, puste su i ogoljene, 
žega je ljeti obično velika, a u jesen i proljeće jake bure. Buduć 
da je Krbava s obje strane od gorskih obronaka kotlinasto zatvo- 
rena, za to potok Krbava, koj ju protiče, kao i ostale vode ove 
