32 P. MATKOVIĆ. 
U pogledu geologijskom su ove gore ponajviše tercijarne tvorbe, 
koju pretežnije sastavljaju neogenski slojevi; eocenske pako tvorbe 
znatno zastiru visine Sumarice i Vranove glave, mjestimice takodjer 
dolaze na Glini Topuskom na jugu, pa kraj Petrinje i na Kupi 
Lasinji na jugu. Od sekundarne tvorbe sastavljaju kamenja trijaska 
i kredna južni obronak Sumarice, južni i sjeverni obronak Vrat- 
nika. Klašniću na zapadu pojavljuju se na obroncih dolinskih 
gailtalski škriljevci i pješenici, koje prati mjestimice trijaska tvorba. 
Podnožju Petrove gore na istoku ističu se usred tercijarnih pod- 
ručja na mnogih mjestih trijaska vapna i dolomiti, kao što u pod- 
ručju Gornjega Vojnića i Utinje na pojedinih mjestih trijaska 
vapna i gailtalski škriljevci. 
Indi iznad Slunja na sjevero-istoku, medju Koranom i gornjom 
Glinom diže se Koranskomu lugu na sjeveru Bilo (1308), iznad 
Valisela (832“) Glavnica brdo (944%) i Buhača (740) u Bužinskoj 
kosi, koja se stere desnim bregom Hrušovice potoka, dočim se 
Strmačka kosa i Babinja diže iznad Korane na desnoj strani Gli- 
nina vrelišta (Visoki vrh 1190“ sv. Gjuraj 814“1 sv. Nikola 1142“ 
iznad Dolnje Gline). Koranu pako iznad Slunja prati na desnom 
joj briegu Sušnjara lug s visinami: Šušnjara brdo (1194'), Debela 
glava (1218“) pokraj Crnoga vrela, Lisac (1290*) i Paljevina (1088) 
Veljunu (970“) na jugo-istoku; pa Skradska gora (1359“) izmed Bu- 
dačkoga (764) i Kosinca (836); medju potokom Riekom i Rado- 
njom, koja prolazi vojničkom dolinom, a kraj Tušilovića se u Ko- 
ranu izlieva, diže se pako Mresunjski (Debela kosa 927“, Blagavica 
brdo 124“, Lipova glavica 664“ i Repiešte 650“) i Loskunjski lug 
(Poljana 724', Kolarić 908% Kremić brdo 124“ i Vučja jama 808%). 
Petrova gora u užem smislu diže se izmed gornje Gline i vrelišta 
Radonje i Vojšnice, ujedno je razvodjem izmedju Korane i Gline. 
Visine pako su joj ove: Kamenita (1167) i Gradska kosa (712), 
Rublenes? (1512) odnosno Magarčevac, Selak poljana odnosno 
Velebit (1206“), Petrovac (1602“) najviša glavica na samoj slunj- 
skoj medji. Iznad glinsko-vojničke ceste dižu se medju Koranom 
i Glinom humovi, koji se lagano snizuju prema Kupi. Na desnoj 
strani Radonje prostire se iznad Vojnića Medvedjak (Mirič glava 
906“ i Danijlo brdo 755“), Vukmaniću (9546) na jugu Babina gora 
(Gradnica 692“) vrelište Trebinje potoka, Debela kosa medju po- 
toci, Gradnicom i Utinjom (Vlaić brdo 1110, a Branjevica na 
samoj istočnoj medji. Ostale izmjerene visine u ovom kraju: Ce- 
