OROGRAFSKA RAZREDBA. II 
rovac (622) i Turn (536“), Trebinje (608), Radaković stol (484) 
i Kamensko (384) na Kupi, Sokolovac (640%) i Glavica (484). 
U prvoj Banskoj pukovniji na lievoj strani potoka Trepče : 
Katica kosa (1197, Jurino (1000) i Muljsko brdo (1036) Ostro- 
žinu na sjevero-zapadu; Cvjetinovac (954), Sokolovac (634), 
Gradsko brdo (691), Cvetisinova glava (640%) i Lasinja (495) 
kraj Kupe. Medju Čemernicom potokom i Glinom, Prni (510%) na 
jugo-zapadu: Biljevina (980“), Vučjak (932) i Božica (807), na 
sjevero-istoku: Knežev gaj (555'), Šabica? (632/) i Sib (518) 
brdo, a sjev.-zap. Polvisko brdo (676“). Medju Trepčom pako i 
Glinom: Glini (354) na sjev.-zap. Viduševac (544') i Miževica 
(588), Solina (609), Trnjavac (622), Golinsko brdo (680%) 1 
Bović (651), Pokole (632) i Vidov grob (103%, a Vini vrh 
(104), Bučica (552) i Cuičin brdo (606) ne daleko Kupe. 
Medju Unom i Glinom prostire se Zrinjska gora sa svo- 
jimi granami, te nadmašuje visinami Petrovu goru; opadajuć strmo 
na jug u dolinu Une, prelazi lagano prema sjevero-istoku u rav- 
ninu Kupe i Save. Srednja joj je visina 900 stopa, a vrhunci joj 
se dižu izmedju 1500 i 1947 stopa; dočim je Petrovoj gori srednja 
visina do 800 !, a najviša glavica nadvisuje jedva 1600 stopa abso- 
lutne visine. Pokraj vrelišta potoka, Zirovca i Maje, diže se nad Dol- 
njim Zirovcem na sjeveru, Vratnik, kojega se ogranci protežu s jedne 
strane izmed Gline i Maje prema Glini na sjever. U toj su strani iz- 
mjerene ove visine: Kobiljak (1538“) iznad istoimena mjesta, rastel 
Oblaj (921“) ne daleko istoimena mjesta (945“), Rajšica (798), Saj- 
novac (812“), Žarkovac (685), Vranovska glava (825') iznad V. Vrano- 
vine, Okier (1314“) kraj Klašnića, Muždrka (1171“) iznad D. Buzete, 
Baldica brdo ? (606“) i Oštra glava (696%). S druge pako strane nastav- 
ljaju Vratnik Samarica i Vranova glava, kojih se ogranci 
tek pokraj Petrinje i Dubice hvataju Savske nizine. S desne strane 
Zirovca potoka prostire se Dvoru na zapadu Trgovska gora, 
koje se najvišje glavice uz tursku medju dižu (Čordasica 1263“, 
Radašnica 1068“, Čalumak 1803/, Ljubina 1821/, Matino brdo 
1286“, Brezovača odnosno Topola 1060“ i Radica brdo odnosno 
Stanica polje 942), dočim joj se samo sjerero-istočni obronci pro- 
stiru unutar hrvatske medje. Sa sljemena ove gore izlazi više 
priedola, naime Radašnice (Kokirna 1681), Majdanski s ušćem 
1 Izračunano na 68 izmjerenih točaka, 
Da x, 3 
