30 P. MATKOVIĆ. 
2560 stopa! nad morem; kolika je od prilike i Maloj Aziji, kojoj 
je hrvatska visočina unutar ovih medja ponješto i u tom podobna, 
što je unutri visoka ravnica, opasana rubnimi gorami. Južno- 
hrvatskoj visočini pako u cielom njezinom prostoru, na ime iz- 
medju mora i ušća Une, srednja je visina 2210 stopa * nad _mo- 
rem, kolika je visina i sela Delnica u riečkoj županiji. Najviša 
su selišta na Velebitu (Mali Halan i Oštarije), na sjevero-zapad- 
nom kraju Velike Kapele (Jelenje i Mrkopalj) i na zapadnom 
podanku Plješivice (Udbina i Vrhovine), dižu se izmedju 3184 
i 2328 stopa, dočim su usuprot najniža mjesta (osim primor- 
skih) na sjevero-istočnom kraju, na ime u nizini kraj bregova 
Save, leže na popriečnoj visini od 300 stopa nad morem. Ova se 
dakle visočina naglo diže iznad mora prema vrelištu Une i Ko- 
rane, odkuda se stupnjevinami snizuje na sjaver ka Kupi, i prema 
sjevero-istoku k Savi. Premda visočinu medju morem i Koranom 
zatvaraju poput bedema pogorja, koja ne razdvajaju samo vode, 
pokuplje i posavlje, odnosno podunavlje, od Jadranskoga mora, 
pače znatno uplivaju, naročito Velebit, na podnebje, bilinske i 
živinske vrsti, nu ipak visine njihovih vrhunaca, da bi i više bile, 
ne odlučuju ulogu ovih gora, koja im ide u historiji civilizacije ; 
već visine njihovi sedala, koje snižuju Velebit malo ne na 3000 
stopa, pače u južnoistočnom kraju jošte niže, Kapelu pako na 
2700, a prosjedinu izmedju obiju ovih gora na visinu od 2196 
stopa nad morem ; preko tih nizina vode i vodjahu od davnih vre- 
mena u historiji ove zemlje najznamenitiji putevi, koji spajahu već 
stari kulturni sviet sa zemljami i narodi posavlja i podunavlja. 

Izvori i pomagala. 
Knjige: 
Hacquet; physikaliseh-politisehe Reise auf den Dinarisehen durch die Ju- 
lisehen, Carnisehen, Rhaetisehen in die Norisehen Alpen im J. 1781 u. 1783 un- 
ternommen; 2 Thle. Leipzig 1789. 
Hacquet; Oryetographia Carniolica, oder physikalisehe Erdbesehreibung der 
H. Krain, Istrien u. z. Theil benachbarten Lander ; 4 Thle. Leipzig 1779—89. 
LA. Demian; statistisehe Besehreibung der Militargranze. Wien 1806. 
! Izračunano na 464 izmjerene visine. 
2 Izračunano na 654 izmjerene točke, dakle na svaku četvornu milju 
odpada 2:1 izmjerene visine. 
