46 M. SEKULIĆ. 
se magnetulja nije iz normalnoga odnošaja micala, a pri ostalih 
izmaknu magnetulja najviše 2—4% Hiorter tvrdi, da magnetulja 
sliedi polarnoj zori sjevernim krajem. Proti tome navodi Humboldt 
jedan slučaj, pri kome biaše sjeverni kraj magnetulje upravo od- 
bijen. Sjeverna zora stajala je prama sjevero-sjevero-zapadu, a 
magnetulja kazala je sjevernim krajem prama istoku — valjda 
na istočnu stranu od sjevera. — Ginge !, odaslan od meteorolo- 
gičkoga družtva iz Mannheima na skandinavski poluotok, da iz- 
tražuje savez polarne zore sa magnetizmom, izvještuje ovako: 
1. U večer povekša polarna zora magnetulje prama zapadu, u 
zoru se pomanjkava ova pritega; njekoliko malo pojava suprotivne 
naravi biaše pobilježeno. 2. Upliv polarne zore na magnetulju je 
s početka najveći, kako zora stane slabije svietliti, tako nestaje u 
razmjeru i abnormalnoga magnetičnoga odnošaja, njekoliko puta 
postade abnormalna deklinacija manja, prem da zora u najljepšoj 
sjajnosti biaše, i obratnih slučaja moglo se je pobilježiti. 3. Naj- 
veći upliv na magnetulju ima zora kada prama istoku stoji, kada 
jako sjaji, i kada se po obširnu prostoru razlieva. Sa ovim  iz- 
vještajem slažu se sve prije i kašnje učinjene bilježke. 
Ovaj medjusobni upliv polarne zore i magnetulje kaže nam, da 
je polarna zora izravnjivanje inducirane munjine, ako je inače 
munjevnoga poriekla; jer slične odnošaje magnetulje opažavamo 
pri izravnjivanju inducirane munjine. U ovom slučaju nemožemo 
točno ustanoviti položaj magnetulje kano pri prvotnoj struji po 
Amperovu pravilu, nego opazimo da se magnetulja amo tamo ko- 
leba ili mirno stoji, budi da početni, budi da konačni udarac pr- 
votne munjine na nju upliv ima. Na ovaj predmet povratiti ćemo 
se još jednom. 
4. Razdoblja polarne zore. Kimtz je sastavio od 15 vjerojatnih 
učenjaka pobilježene zore u sliedeću skrižaljku 
Siečanj 229. Veljača 307. Ožujak 443. Travanj 312. Svibanj 184. 
Lipanj 65. Srpanj 87. Kolovoz 217. Rujan 405. Listopad 49%. Stu- 
den 289. Prosinac 225. 
Ovdje su pobilježene 3233 polarne zore, broj dostatno velik, da 
se u pojedine brojeve i njihovu razdiobu na pojedine mjesece vje- 
rovati može, tako da će valjda izricati pravi razmjer sa ukupnim 
pa i nepobilježenim brojem polarnih zora. 
! Hausteen Untersuchungen I. 464, 
