6G FR. KURELAC.: 
(et recessus) maris (u Vuka: plima i osčka). Mik. 2) veliki potop. 
Vuk. — odplima refluxus maris. Stul. — plitav koji plita vrh vode. 
Mik. — plivak ondeggiante n. p. put je plivka. Prim. 
2. Pluti. 
v. n. pluti natare; idwimmen: ,Zna pluti kak i kamen.“ Poslov. 
Još i plovni bit ugodan 
Želim dragoj, k& me gleda, 
Tčm gizdavo grem naprčda, 
La'k, brz, hitar i slobodan. Sim. Zlatarić. 
Sva, ka lete, plovu i hode. Kanavelić. 
Zamukni sva slava, po moru k& slove, 
Sirena gizdava pojući kad plove. Gj. Držić. 
Raci i još stonogi, kozice kih zovu, 
Odpeljaše ih mnogi,! i ti pri nas plovu.* — Pet. Divnić. 
Morske ribe pliskavice 
I ostali skot plovući. Jos. Betondić. 
Pluti čim abundare; iiberjlieBen: , Zemlju, koja plove mlikom i 
medom.“ Bandulović. — e. praep. mimo vworbeijlieBen: 
Krka, koje potok plove sve mim" ov grad (Šibenik). = Divnić. 
C. praep. niz, meDeritromen; defluere: 
Bratja mene iz daleka zovu, 
Niz obraz im ljute suze plovu. M. Ivičević. 
CG. praep. po, morein (dhrmvimmen ; 
Zatoj se Rad zovem i rados' uživam, 
Po kojoj vas plovem, čim s tobom pribivam. — Menčetić. 
Mnjah, moja po raju da mlados' sve plove, 
Kdi vrime sve traju u sladke celove. Isti. 
Cc. praep. s (gen.), berabitrčmen : 
Da to tvoje božje čelo 
Vele ti je jošt dreselo: 
Puno tuge tere boli, 
A krv s njega plove doli. Divković. 
C. praep. suproć, entgegenjdhwinmren; tako pčsnik o dčvojkah u jezeru 
se kupajućih: 
Jedna suproć drugoj plove, 
Jedna drugoj prčti smeću. Gundulić. 
! Daleko se prodavaju. 
2 U Šibeničkom morju. 
