BROJANICA. Fs 
uzplavati (c. praep. na) trop. fluctuare; bin uno ber wanten: ,Po- 
trebno je videti, je li njegove dobrote na poniznost, čednost i po- 
božnost šetuju, ar tada jesu istinske dobrote; ako li na vrhu 'zpla- 
vaju i hote dati se videti, ovo su dobrote tuliko manje istinske, 
kuliko su več vidne.“ Filotea. 
zaplavati (c. praep. po) incedere; einfermaden: ,Neka sultan izda 
ferman kako vrata, da trećinu ne uzimamo, mi hoćemo ju na 
sablju uzimati, i dotle se ostaviti ne ćemo, dokle naši konji po 
krvi Gjaurskoj ne zaplavaju.“ Srb. Dnevnik. 
v. a. prčplavati V. preplivati: 
I mi (dat.) skoči u tu hladnu vudu, 
I preplava tu široku vodu. Nar. pčs. Istrij. 
gaplavati n. p. dvor, iiberifuthen. Prim. 
| b. plavčati. 
v. n. plavčati trop. dobro živčti: ,Ter ako budu, za utemeljit 
kuću, sami sebe izgubili: dčtca će plavčat i unuci, a oni gorčt.“ 
Cucerić. 
6. plavljati. 
v. a. poplavljati inundare ; iiberjdhmwemmen: , Divno je to čudo, da 
narod Srbski tako mnogo neprijatelja ima, kao da je nekad plčnio 
i poplavljao Evropu.“ Srb. Dnevnik. 
Subst. et adj. plav, m. 1) natatio, daš Sdhwimmen: 
Hitrčm plavom priko mora. Jos. Beton:licć. 
f. 2) linter (daš Cdifi): Mik. ,I vidi dvi plavi stojeće pri jezeru.“ 
Valentić. ,Ako bi potribni konji ili plav.“ Štat. kapt. Senjskoga. 
S razlicčh mislij gine 
Jak plav, u ku svedj udara 
Valovite sred pučine 
Sila protivna od včlara. Gundulić. 
Ne vim ja, k& je stvar, uzrok ni ča mi je, 
Da sam kako mornar, koji plav razbije. Hektor. 
Spravan je podniti poveće za ljubav 
Neg kA gre prodriti srdito morje plav. Ivanišević. 
Tu pčsan začč se, zavrž&e kolo se, 
Tad se plav zavezč, tada trg naš6 se (da entitandem die 
Kiinite der Didtung, deš Zanze8, der Sdhiffahrt und dra Handel8). Bunić-Vuč. 
Kako plav meu vali, koja se pogruzi. Lučić 
Nebrojenčh vrlčh plavij 
Punčh gromov i treskova. — Primoević-Latinović. 
Grad Šibenik pohoditi 
U malahnoj podje plavi. Kanavelić 
