16 FR. KURELAC. 
b. Splihati. 
v. n. šplihati prskati, iprigen. I taj oblik spada medju prometnute 
(m. plištati). Govore ga kdčkud po Hrvatih. Nu Slovenci i njihovi 
pobratimi, Posavski Hrvati, oni govore 
€. šprihati. 
v. n. šprihati, istoga znamena, kojega i šplehati. Govori se obično 
samo o vodi ili čemu god, čto je točno i močno, nu se kdčkad 
uzimlje i drugako: ,Zvrhu kćga kamenja bilo je nečto i penez 
pošprihano.“ Habdelič.! 
d. pliskati 1 piskati. 
v. n. pliskati (piskuti) 1) n. p. kako riba po vodi; guizzare. Mik. 
motus piscium cum saltant vel elabuntur. Stul. 2) luxuriari, divenir 
lascivo. Stul. 
e. plištati 1 pištati. 
v. n. plištati tumultuari. Mikl. — pištati 1) aquam, sanguinem in 
altum ejaculari. Stul. ignem: 
Iz kčh kužni ognji pište. Gundulić. 
2) sibilo, prosibilo n. p. pišti voda iz drveta (sirov& na vatri). Vuk. 
p»Težko je obustaviti suzu, kad sama iz očiu pišti; težko je zadu- 
šiti uzdah, kad iz punA srdca prodire.“ Bezimenko. trop. 
Jer mu muka srdce tišti, 
A od boli glava pišti. VlašiG. 
f. pišati 1 piščurati. 
v. n. pišati 1) n. p. pišala je voda iz krumpira. 2) urinam facere 
n. p. pišati krvlju (o bolestn volu); pišati kao rakija (o čovčku 
sdravti). — piščurati tanko izvirati. Istrij. 
g. blihnuti. 
v. n. blihnuti 1) aniprigen. Volt. 2) manare. Stul. 3) mijten. Srčmci. 
h. blihati. 
v. n. blihati 1) inundare. Stul. trop. redundare: ,jegože žestota 
(durites) blihaje na cara.“ Brev. glag. 2) bilu mijten, den Durdfall 
haben; fluit alvus (pecori). Vuk. 
Subst. et adj. plih == plima. Stul. 
Prid morskim su plihom gradi uzpredali. Mrnavić, 

! Nisam te misli, da je to uzeto iz Nčmačkogu, kaogod ni pošpotana 
zemlja, o koj spominje Š'efan_ kapucin Koliko se opominju, on ju misli 
tučom, pljuštavicom ili bud kojom negodom razrovanu, potepenu i nagr- 
djenu. Uzmi naše psovati, kojemu je u nas još znamen samo duhovan, 
pak k tomu Poljsko psuć i zapsuć, verderben, vernichten. 
