82 FR. KURELAC. 
Pako i zlocu, kojom smčše 
Svčt raztrovat otci prvi Palmotić. 
f. pičskati. 
v..n. pičskati 1) agito aquam. Vuk. 2) rukami od veselja, od 
žalosti == plaudere manibus; — nogami supplodere pedibus. Mik. i 
Belost. — Zrilom n. p. kokot. Mik. i Belost. — repom: 
Nika (riba uhićena) repom plešće, nika se primeće. = Hektorović. 
3) koječto govorit, čto nije prilika govorit. Krčani. 
dopičskati advenio per viam luto et aquis inviam. Vuk. 
popleskati (freq. poplčskivati) plaudere: 
Občručke popičskuju vile. Jukić 
uzpičskati plaudere. Stul. : 
Tere svi s dlanom dlan sdruživ uzpilčsćite. Budinić. 
zapičskati rukama auiflatiden; applaudo. Vuk. 
v. a. pičskati pulsare: 
Pleskom plešće slugu po ramenu 
Paka njemu tiho besčdio. Stčp. Ivičević. 
razplčskati razgnječiti; schiacciare n. p. razpleskan nos. Mik. i Stul. 
popičskati aliquem nudatum palma percutere. Stul. mit der fladen 
Hand idelleno idlagen. Vuk. n. p. popičskala majka dčte po guzi (kad 
odveć plače); ili: ,,Popičšti bčsna da je bčšnji.“ Poslov. 
v. r. spičskati se (freq. splištati se) 1) rukami plaudere: ,Gazda- 
rica sva plačljiva (za mužem) sada stane, sada sidne, na svaku se 
stranu prinemaže, rukama se splište i vapč, da je ona najnesrićnija 
od sviu svojih druga.“ Hrapić. 2) krilom agito: ,Ova psovka jedva 
iz usta mu izašla (t. j. da mu je drug pečenA oroza, sglavak po 
sglavak , tako izrizao, da ga ni s. Petar_više ne sastavi a ni bog 
sam više ne uzkrsi): oroz živ i pernat skoči i zapiva, i spleskavši 
se krili i nja (t. j. ona dva psovača) onim maslom i paprom po- 
škrapa.“ Lastrić. 
g. blesnuti. 
v. n. blesnuti blebetati (heraušplagen, etwvas duumme3 jagen). Stul. 
h. dlehati (1 blejati). 
v. n. blehati blođen (kao ovca). 2) ludo govoriti, pljuskati, briz- 
gati: ,Čto si ti sinoć blejao pred prostim ljudima?“ Pamučina.! 
! Latinjani trebaju balare i belare kako i mi. Varro ima: satis balasti 
t.j. mogao bi prestati (tako ludo govoriš; prem da nčki to ponimlju tčšuje: 
Qovcah govoriti. Prispodobi Francuzko: Revenons a nos moutons). 
