BROJANICA. 85 
a. plahati. 
v. a. splahati i splahtati (splahutati Istrij.) kao nadvladati (V. sklep- 
tati) n. p. jedva ga splahaše i uhvatiše. Vuk. 
Tada skoče pašine delije, 
Svi splahtaše te ga uhvatiše. Nar. pčs. Srb. 
b. pljasnuti. 
v. n. pljasnuti 1) complodo. Vuk.: ,Te tako kad dčvojka rukom 
o ruku pljasnit, svi potekoše u jedan tren.“ Vuk. 2) prorumpere ; 
beransplagen n. p. ni on ne zna ničega zamučat: kako ča dočuje, 
mora pljasnut. Prim. 
v. a. pljasnuti rukom koga udariti, da se čuje: 
Pljasne njega po pleću junačkom. Nar. pčs. Krčka. 
6. pljaskati. 
v. a. plaskati &monhkovew; abluere, (pritjdbeln). Mikl. 2) pljaskati 
t.j. stupkati ili jahati po mlakah i lužah (matićeln). 3) pljaskati 
praznim ustima (a mljeskati punima) jidnalzen mit bem Wtunde. 4) 
v. a. ludo ili bludno govoriti; planjden n. p. ion, kako se malo 
napije, pljaska čato, ča ide i ča ne ide. Prim. 
Subst. slap (u Moskova: hljćib) 1) die Sluth, die Boge, der ZBajjer= 
fall. 2) aspersio undarum maris. Stul. (V. ohlapiti 1 pohlapiti u pri- 
mčtbi). 
zaslapica ber Gupgregen. Kuzmanić. 
Privedu sad besčde korčna plak, koji po Miklošiču znamenuje 
pulsare, lavare, plangere (V. 2Šumgeln De$ 2itjlovenijčhen). Nu 
znamenu pulsare on se domišlja, da je nčkada bio a danas da mu 
slčda nije.' Znamen plangere po vsem je narodu poznat, zato se 
ga i ne taknu. A da simo pripada, to i Šaf4rik svčdoči: ,Dem 
Stamme und der VBedeutung nad) iit pldkam Ypilem uno plaču se einen 
cin imb dagjelbe vrt.“? Ne ostaje mi tada nego znamen lavare, 
fvecundas reddunt.“ Stul. Ovamo pod ovaj razlog premeta ili metathese ide 
i glagol hlanuti mčsto hlapnuti (a ovaj mčsto plahnuti): 
Da ga včtar ne hlane 'z konjica (t. j. ne obori, 
ne svali, ne pljusne). Jukić. 
IU Dubrovačkom pčsniku kao da je toga znamena u ovih vrstah: 
Ter ja stenjem i uzdišu, 
Moju plavcu kad izvlaču 
U spilicu u najvišu 
Kdi do grma vali plaču. Vetranić, 
2V, Die Giteiten Denfmiler der Bomifen Sprade. str. 54. 
