96 FR. KURELAC. 
njega malko nččto cčlovita, nu premetnutA i pretvorenA, a ono 
drugo trupići, to više to manje kljasti i sprežni, sad potvrdjujući 
a sad odričući, a ponajveć u službi imperativa. Kako se taj glagol 
razvrgao, te kako se ovi krnjasti oblici utvorili, to ide u fo- 
nologiju, ja ih mislim samo čislom izvesti, i o njihovoj porabi, 
kako se pisci objavila, čtogod napomenut. 
SIčda najstarijem obliku ima u ovom primčru: 
Ter neh (bore auf) volje dat trbuhu. Marulić. 
Uz premet il' metathesu evo ova dva primčra glagola još cčla: 
»Paklenski plač nima mere, i tako malo će kada Renjati, kako 
malo će vekovečnosti konac biti“. Kragel. 
grada . oči pohenjajte! 
Od a na nebo vi samo gledajte. Jurjević. 1 
Novljega doba slovo h prvotne osnove prešlo na j ili na . Go- 
vore Podravljem i Posavljem: deždj ne jenja ili: sad je veter 
malo jenjal (i prejenja! nadgelajjen), i ta poraba odgovara Habde- 
lićevi desistere (cessare). Nu QGrobničanom je taj glagol još i 
cedere znamen ponekle razlik, prem da se i jedan i drugi gla- 
golom popustiti prevesti dadu. Govore tad Grobničani: krovi 
ćedu pod snigom jenjat (nadgeben). Govori primorac: ,nekate mi- 
sliti (lajt [ab] von dem Gedanfen)“. Ugarski Hrvati vse tako: ,Ako 
vam (k)do reče: ovo, ovde je Kristuš, ali onde, nekate verovati 
(agt ab von Dem Glauben).“ Valentić. A _povsud govorimo (oknja- 
stivše glagol i česticom ga pretvorivše): ,neka govori, čto_ mu 
drago; neka ide, kud ga je volja (laBt ibn reben, (agt ihnr gehen)“. 
»Neka (bore auf) me truditi, jur su vrata zaprta i ditca su moja 
s menum va postelji, ne morem se vstati i dati tebi.“ Valentić. 
povoga mi svoga (idliegen tvir unš an unjeren Lanošmamt an) neka ti 
mi svoga (e8 jet mw mus Der Unjerige iiberfafijen, gewdihrt, vergćnnt), 
nije ti bez svoga.“ Mar. Držić. 
Tvć potribe pravi (biinge bor) ti bogu tvojemu 
Unj ufanje stavi a pak neka njemu (daš Uebrige iiberlafje ihm). Barak. 
Voltigi tumači: nekati aizzare, anjegen. A istina, kad ko štetu 
učinio ili u čem skrivio, to ga dražimo: neka neka (samo i dalje 
tako) dok ti striko dodje; a moj Lički zemljak a Glogovnički 
! Ne znam čto da mislim o obliku hengeđovati = popustiti. Našao sam ga 
u kapucinu Štefanu : »rajši pogubiti vse kaj imam ... telo i dušu neg da bi 
hengeduval i oprostil“. 
