VLAŠKE REČI U JEZIKU NAŠEM. 97 
plovan, opisujuć neko veselje narodno, uz koje nčki dčtićak raz- 
bio posud, ovako pšva: 
Onog onda stoji dreka (čto je počinio kvar) 
Ovaj veli: neka neka (pravo je tako). Došen. 
Kad je neka na koncu kojemu rčku, onda kao da se iznevčrilo 
ili pače ulagodilo svojoj oklizkoj i jeguljastoj ćudi, te onda ni 
oštri ni podbada nego odvraća i zabranjuje, kako se iz ovih pri- 
mčrov vidi, Dok pčsnik svčtuje, kako se rabi oko grozdja, sa 
bačvami, sa sudovi, ovako veli: 
I do vrha napunjat ga neka. Jos. Hreljković. 
I za drugo propustiti neka. Isti. 
Ovi posao glavom ljudij čeka, 
Kog' na žene ostavljati neka. Isti. 
Iz nehati utvorili se i ovi imperativni oblici: nemoj nemojmo ne- 
mojte, vasda u razumu nčkajućem te uz infinitiv ili izrečen ili 
razumiven : 
Nemoj meni dćeree jedinice (t.j. uzeti). — Nar. pčs. Bos. 
Pogrditi nemoj svoga izkrnjega, 
Sebi se vasda boj, u čem grdiš njega. Marulić. 
Nemoj (tako postupati) da mi je plač u mčsto radosti 
Nemoj da grem tužan, tako ti mladosti. Menčetić. 
Čuj nemoj služiti ljuvene krčposti. Gj. Držić. 
Čim ne ima positivnoga oblika, koji bi odgovarao negativnomu 
nemoj, to se kdčkoji pčsnik, i bez nevolje, po svobodi (čim dru- 
gomu licu pomoći ne treba) latio glagola biti (== budti): 
Satvorit sdruženje meu ovim ti budi 
(se. včnčano, mčsto: satvori). Gj. Držić. 
Iz luka tvojega budi njim (zaručnikom) poslati 
(se. plamenka, m. pošlji). Isti. 
Mčsto nemoj kdčkoji pčsnik upotrčbio ne imati (po Vlaškom?): 
Nimaj svita čalarnosti 
Nepristojnoj nasladnosti 
Posluh davati. Kn. Frankapan. 
Na 'vom svitu ćeš radovat; 
A na drugom vik kraljovat, 
Nimaj dvojiti. Isti. 
Onaj dčl Slovinskoga juga, čto govori Zaj, utvorio i stisnuo iz 
nehaj itd. naj najmo najte, u plur. vasda u razumu negativnom, a 
naj, ako nije čestice ne u positivnom n. pr. naj ide, naj me tuži, 
naj pazi itd., nu kdčkad i bez nje u negativnom : 
RJ. A. XX. (e 
