106 FR KURELAC. 
Tu t bih dala dišiplin 
Hoću da te svi tuj biju (govori maju) 
Sibom po nos i po ušiu 
Svaka (koludrica) jednom, a ona i triš, 
Ku s' udrila, kako ti diš. Marulić. 
dogambati dobatati; gambati gambettare mahati nogama, 
doganja dogana. Vuk privodi ove dvč vrste: 
Od doganje jedne te do druge — 
Na doganju Serzi-baše Muje 
ion tu rčč prčvodi: Kaujmamušladen; taberna; nu je na jeziku 
Vlaškom dogana carinište t. j. mčsto, kdč se trg ili kuplja (po 
današnju: roba) snaša i uvozi, te za nju državi carina plaća. U 
Dubrovniku tu sgradu zovu dionna. Ferrari, učen Vlah, odvodi 
doganu od duge (doga), er se kuplja u bačve meće, nu pravo 
su mu prigovorili, da duga još nije bačva. Učeni Francuz Mćnage 
odvodi ju iz Grčkoga čoxam == primalište, kdč se tobože prima 
t.j. pobire novac za kuplju ili već robu; i ta domisal dosta je 
sgodna, nu je ta bčda, da Grkom te rčči nikad na ustima nije, 
ni onim srednjega ni ovim danas novljega včka, a trgovci na 
glasu. Tu je tada i dalje pomislit. Arapi govore divin (prema 
našoj divoni) te uz mnoge znamene druge nu srodne, čto ih je 
toj besčdi, glavni joj je: včće za carinu i knjiga za raz- 
loge ili ti račune cariničke. Francuz je (douane) slovo v (iz 
divan) provrgao na , čto ga zovu Provencal (dvana) na 0, a Vlah 
(dogana) ga je zamčnio slovom g. V. Diez. Etym. Wšćrterb. 
* drakun dracone zmaj: 
Psi će ih derati tere ljuti vuci 
Drakuni žerati u velikoj muci, Marulić, 
duga doga daska za bačve, uklop. 
* dundati se (V. u Vuku dunda, dundača i dundara, u Stul. dundar, 
dundarnik i dundurilo) dondolare ljuljati se, klapiti. 
* dupal adj. doppio dvoj, dvojak ili dvostruk: 
A na konju dupla risovina. Kn. Frankapan. 
Simo ide i duplir doppiere dvostruka svčća (voštena) dvo- 
rameni svčtnjak; i duplovati, u Zagrebu tumplati t. j. podšivati 
crevlje. 
* džumbuš tambascia (sollazzo, tempone) vesel ili bud kakov 
žamor. I tu smo rčč preko Turskih ustiu iz jezika Vlaškoga 
primili. 
