VLAŠKE REČI U JEZIKU NAŠEM. 109 
'Exyxoptov ne zedbme: skočan i smočan. Nu ne znam, može li vse to 
pomoći. 
Čim dakle dokazat, da su nam smokve ili fige prave domaćice, 
kad je već Slovinstvo njihovih imen tako sumnjivo ? možebit tim, 
da su tolikim neplatonskim ustima tako sladke? 
Nismo bez odgovora na to. Ako je možebit i smokva tudjinka 
(za figu se nismo ni otimali) t. j. ona rčč koja toj sladkoj hrani 
na čelu stoji, a to joj je mal da ne vsa nje vojska Hrvatska, 
Oduzmemo li samostavna kuvelica fico appassito, brunjača fico bru- 
giotto (Stul. i Append.) i glagol ukuveliti se ili ukuvilčiti se (ap- 
passirsi; flaccescere. Stul. od viesco?) i možebit još koju rččicu, 
ono je drugo vse po domaću. A_ isti glagol ukuvilčiti se pravi je 
naš gradjanin, er ga nahodim u pčsmi, koja se pisala ima tomu 
četiri sta godin. Opisujuć nčku rajsku stranu veli pčsnik: 
Razlicčh smokav jes', i visi tuj vsaka 
Po granah kak pčs' ali dobra šaka, 
Ter kada pucaju i kad se kuvioče 
Suzice puštaju kako med i toče. Vetranić. 
Nu komu se taj glagol ne može priljubit, evo mu današnje rčči, 
er o takvoj smokvi primorac veli: da se je zapušila. Idimo dalje. 
Čto je Vlahu fico inacelito to je primorcem smokva pro- 
zukla; fico indurato (dal freddo) njemu je zaduljak i naduljak ; 
Vlaški fico aquoso njemu je pldkavica ili vodenjača, 
A čto je imen vrstij kojekakvih smokve, to je ona oliš jur na- 
pomenutih cvčika 1 cvčtčenice, koliko sam ja mogao doznati (er 
toga u knjigah ne ima) još si ova imena usvojila, te je ona po 
tom ili dčlica, ili crljenka, ili ornka, ili dugača, ili čilva, ili hlibača, 
ili hrstavka, ili kilavica, ili krivulja, ili petrovača (Belost.), ili ko- 
smulja, ili mačrnikva, ili manjukva, ili modrica, ili podolka, ili po- 
ganka, ili primorka, ili sićavka, ili skorupica, ili šarica, ili ćurkinja 
ili vlahinja, ili vuk, ili zelenka. 
* filuga felucca ladjica na vesla. 
flaša fiasco ploska. Diez odvodi fiasco od vasculum. 
fora fora van i vani: Kandelora zima fora. Poslov. 
* forcir forziere zaklop ladvica. 
forma forma oblik vid. 
fortica fortezza tvrdjica (obrovac? ostrožac ?). 
framasun framassone (franco muratore). 
frigati prigati friggere zapeći (izpeći braten; er da rečemo 
pržit i pražit, to nam se ko ozva: Incidit in Seyllam itd.). 
