VLAŠKE REČI U JEZIKU NAŠEM. TIT 
gostaza guastada staklo čto se u njemu drži vino ili rakija, 
čto se sad najviše zove botulja (== bouteille). Vuk. U gostare po 
pravom zakonu tčsne nožice, trbuh a tanko grlo. 
gradele gradella pećme pl. 
Ražnji ter varjače, komostre, gradele, 
Popečci, strgače i glavnje debele. Marulić. 
granfe branche čapci, šape. 
gust gusto volja, želja: 
I htčla bi gusta imati 
Na svoj način svčt ščestati. Runje i Pahuljice. 
Simo ide i dizgust disgusto ogavje, grust, i: ,Kogodj ima 
gusta ima i dizgustd“. Poslov. 
gunj i gunjina gonna bčlača (u Crn. Gori) ako i jest gun po 
Srbii crn, a po Bosni i Slavonii mrk. I stari Francuzi govorili 
su gone, a i danas lovačke se haljine zovu gonnelles. Po Hr- 
vatskoj je i Belostencu i današnjemu govoru gunj čto i bčljac ili 
kosmato vuneno pokrivalo. 
gabela gabela carina. U nas je Gabella samo vlastito ime, 
kako Vuk napominje, nčke knežine Srbske, kdč ima dosta jegulj, 
te još i nčke čaršije u Risnu, pak privodi: 
Drugu vojsku morem opravio 
Da s' izveze Risnu na Gabeliu. 
Tu gabellu (Vlaš. i Franc.) ili gabelu (Španj., Portug. i 
Provenc.), koja Romanskim je plemenom daća ili porez bilo za 
čto, a Francuzom za sol, nju mi odvode nčki od Arapskoga g a- 
bala primati, tad prijam, nu ne dadu Nčmci (er da Arapski g 
iz kraja ne prčhodi u slovo g); nego drže, da je rčč nikla iz gla- 
gola gifan, Gothski giban, te po tom rčč srodna s Anglo- 
Saskim gaful, gafoli s Inglezkim gavel. V. Ducange i Diez. 
Nu ako se te rčči sada u nas već ne čuje, mogla se je nčkad 
govoriti, a tomu svčdoče ne samo ime Risanskoga trga nego i 
toliki ljudi, koji se po južnih stranah Gavella zovu. 
goba gobba grba: ,S mojom gobom ne mogu vas svčt izpra- 
viti“. Bokeljska Poslov. Govori se uz morje i o čeljadetu gobo 
gobbo grbavac n. pr. ti gobo gobasti! Psovka. 
Kipa prav4, duše gobe. Marulić, 
gulozan goloso poždrljiv, oblaporan, obloguz. 
guvernadur itd. governatore vladika (svčtski). 
gvarditi guardare čuvati. 
