VLAŠKE REČI U JEZIKU NAŠEM. 115 
krizma crizma pomazak, Ne znam je li preko jezika Vlaškoga 
ili je uprav iz Grčkoga, kako je priličnije, yptoua k nam potekla. 
Odtud i glagol Zrizmati maznuti: 
SADE šćapom ga krizma. Marulić. 
kukumar cocomero lubenica (melon d' eau, 2Baffermelone). Vlasi 
zovu i divje krastavce, čto ih Nčmci zovu Gjel3gurfe,  cocomerello 
ili cocomero salvatico, nu čim je u životu nenaredno pridavat 
vsakad onaj pridčvnik, to se često po Dalmacii sluša kukumari! 
a misle na krastavce a ne na lubenice. 
kular 1 kolarin collare e collarino ovratak, ogrlić: 
Hvati ga za Zolar, na zemlju njim hiti, 
Na grlo nogom sgar poče ga daviti. Marulić. 
kuda coda rep. I ta se rčč gubi, odista bez štete našega jezika, 
nu se prvo mnogo ozivala, osobito u Dubrovniku. Već XV. včka 
ju nahodimo u njegovih pisac: 
Ni zvčzde s kudami, k€ _ mnokrat vidimo. Vetranić. 
kumin comino. Iz Hebrajskoga kammon niklo Elinsko x9ptwov, 
u Latinjanov cuminum. Slovinska plemena vsako po svojoj ćudi. 
Čeh kmin, Moskov tmin, jugovići kumin a Grobničani humin. Po- 
savci iz Nčmačkoga oblika Kiimmel načinili Zimljin. Čudnu priču 
napominje Theophrastes t. j. da uz sijanje kumina, ako si rad da 
nikne Ičp i obilat, trčba je psovat i grdit. Najbolji kumin bio 
Etiopski il ti onaj iz Murinske zemlje, kojega trošilo i na dvoru 
Persijanskom; iza njega Misirski. Nu je bilo zato kumina i u Ci- 
licii i Galatii, odkuda ga presadilo u stranu Tarentinsku. A_i 
danas luke Levantinske Grkom dodaju kumina, te Pulja i danas 
ne samo čto ga sije, nu živo se njim promeće i trguje. Čto 
je god narodov starinskih bilo, vsim je kumin bio puno mil, 
čim je ugodan, podražljiv i oslastiv. Nčki glumčar rečč: ,oš 
ribu da ti pripravim, daj zelja, daj vode, daj soli, daj ulja i podaj 
kumina.“ Ako te uzmuči želudac, pozoblji njega koje zrnce (veli 
Plinius); a Ičpo i danas kumin pristaje uz kruh, u siru i u zelju, 
a za kdčkoje i prelčpo u rakiju. Dok se nije znalo za papar, 
bila mu je cčna i veća. V. Hehn str. 133—135. 
kumpanija compagnia družba, satnija (vojnikov). Odtud Zum- 
vanjat koga t. j. družiti ga, s njim poći. 
kupus ili kapus cappueci zelje (glavičasto). 
krcati caricare tovariti (prema tomu izkrcati discarricare 
iztovariti; nakrcati natovariti). Tu rčč odvode od carrus, a 
* 
