130 FR. KURELAC. 
skorpija (Vuk) i škarpijun scorpione štipavac, klešćar (na 
Cresu): Kdi su žabe i škarpjuni. Vetranić. 
skrlet scarlatto grimiz (od carmesino Dubr.) rumeljka (Belost.) 
stura stuoja rogožina: 
A zad i sprid sturom biše se povio. Marulić. 
spendije_ (pl.) spenza i spendžati spendio spesa spendere 
trošak, trošiti 
spužva spužvica spugna spugnuzza guba morska 
soklin saccolo mošnjica, tobolak: 
I ubogari kada prose, 
Vi topite vaše duše, 
Er sokline prazne nose, 
Ter se bogu na vas tuže. Vetranidć. 
stranjski estraneo tudjin, prišljak (ili je čovčk sa strane ?): 
Prez dopustka muža goste ne pozivlaj 
U nebitju njegvom stranske ne prijimaj. kn. Frankap. 
stodira statera (Lat. Gdnellvage) mčrilo, natezalo: 
Grobničani, stare vire, 
Kašu na stodiru mire. Rččani. 
svilac i svilača filaccia čiha (Slavonci) činci (Prim.) 
skuvija scuffia i cuffia podsčlica, kovrlica (u Zak. Vinod.).! 
Oko Severina na Rččkoj cčsti ju zovu jugla čto je po svoj prilici 
niklo od jalba i alba, Hrvatskoga izgovora za $aube, kako i jalbot 
albot a i halbot za Kauptvađje. Čto je kovrlice to Moskovi do duše 
govore kovčr Zapete (ili da pomisliš na Židovsko kobha ili kova 
kaciga?) nu je prilika nčka, da je ito Vlahinja coperehiella od 
covrire il coprire pokriti, kako ju odista i danas okolo Otočea, 
Sinca i Lešća pokrivačom zovu, a čemu Ogulinke, Oštarke, Modruš- 
kinje, Tovunjkinje, Jezeranke i Brinjkinje a čini mi se i Slunjkinje 
govore rub, ako i jest rub razlik od pokrivače, te nalik onomu, 
kako se nose žene Napuljke po Vlasih, te je otkan, čtono vele, na 
zrak. Vlaško cuffia Diez odvodi od st.-Nčm. kuppha == mitra, 
koje mu se vidi srodno s Lat. cuppa == posuda, čaša. Sredovčko 
Latinstvo tu rčč izgovaralo cofea 
sučediti se succedere dogoditi se, slučiti se 
sorta sorta vrsta 
spurjanin od spurio sin nezakonit, tajmičić (faćuk je iz Magj., 
kopile iz Turs. a pankrt iz jezika Nčm.) Razlike med nothus i 
spurius naš jezik ne zna. 
! U Pazinu ima i danas čeljad toga imena. 
