132 FR. KURELAC. 
Sdbaftel, Sdbadtel. (Frisch). Naš kovčežac, u narodu ga nije, nu uz 
nevolju rččij za takve pomisli, može i on podnesti. 
šćeto schietto prosto, nevuhlo (== bez šaranja) gladko: govorim 
ti šćeto, vse je baš tako; ili: govori šćetto Hrvatski (== ne zapinje). 
škrinja scrigno ladvica 
škina schiena hrbat, križice: 
Imaj škinu ošlju, nosi svako brime, 
Hodi kud te pošlju, kogod bude vrime. Marulić. 
škola scuola učilište. Novotarija uvela učiona i silu inoga 
smrada na iona i aona, čim u narodu ni jedne takve rčči ne ima s tim 
okončkom. Ne znam stiže li k nam ota rčč od Vlahov ili od Grkov 
(oyohf). Vsakako vrčdno doznat. Ako sam rekao Vlah, nisam zato 
odbio iz družbe Latinjanina, er ta dva nisu dvč prčsččene pole, i 
težko je reći, prem da se mnogo oko toga trudilo, kdč prčstaje 
Latin a kdč načinje Vlah. Našemu narodu, to u pčsmi to u životu, 
i danas Vlasi su Latinci, Lacmani i njihova zemlja Latinka, a 
pšsma spominje i Mlčtačke Latinke dčvojke. 
škopiti capponare čistit, utući. Ne znam odkud Poljakom k a p- 
lonić? Kao da i to na capponare sluti. 
školj scoglio ostrvo, otok: 
Moju tugu i nevolju 
. Da čujete i bolčzni, 
Cto pripčvam sam na školju. 
U jadovne moje pčsni. Vetranić. 
Još je tuga i nevolja, 
Munja oči kdi zablčšti, 
I sve trepti do vrh školja, 
Kad zagrmi i zatrčšti. Isti. 
šorak sorte zdrčb, kostka 
špaga spada mač 
špilja spillo pribodača, gumbača, badčenka 
špitalj spedale bolovište 
špiun spia uhoda 
špurak V. skorpija 
štampati itd. stam pare utisnuti, upečatiti, utlačiti. Rčč je iz 
staro-N&m. stamphon (itampjen) prčšla na Vlaški te onda i na 
naš jezik. Nčmackomu jtampfen, uzmeš li koren, odgovara naš glagol 
stupati ili stupkati, te odtud nam stupa die 2Baldmihle, stupići die 
Stampimiihle (Grahovljani na Rččini) nu nitko niti se domišljao niti 
je umio iz toga korena čtogod izvesti, čto bi štampu zamčnilo. 
