PRILOG ZA ISTORIJU AKCENTUACIJE. 153 
Akcentuacija je u tijem izvorima bilježena na pet načina: 
a) dvjema vokalima, 
b) dvjema konsonantima, 
6) znakom ', 
d) znakom (, 
6) znakom 
Ali se ne nahodi sve ovo pet načina u svakom pomenutom iz- 
voru: u spomenicima je i u Ranjine samo prvi i drugi način (i 
taj je drugi način u spomenicima vrlo rijedak); u Gradića i u 
Gučetića i u Budinića i u Vrančića živ. prvi i drugi i treći; u 
Mikalje samo drugi i treći i četvrti; u Zlatarića i u Bandulavića 
četiri prva; a svijeh pet samo u Vrančića rječ. Prvi se dakle na- 
čin nahodi u svijeh osim Mikalje; drugi u svijeh; treći u svijeh 
osim spomenika i Ranjine; četvrti samo u Zlatarića, Bandulavića, 
Mikalje i u Vrančića rječ., a nema ga u spomenicima ni u Ra- 
njine ni u Gradića ni u Gučetića ni u Budinića ni u Vrančića 
živ.; peti samo u Vrančića rječ. i to samo na nekolika mjesta. — 
Nalaze se i po dva i po tri izmegju rečenijeh načina sastavljena 
zajedno: dva jednaka vokala i za njima dva jednaka konsonanta: 
leessa Bud. 5., — vokal s akcentom i za njim dva jednaka kon- 
sonanta' zorra Band. 92., — dva vokala s akcentom na prvom : 
puut Band. 119. donio: (gen. pl.) Grad. duh. 17. ili na drugom : 
tećg Band. 115. puut Band. 116. djellaa (gen. pl.) Grad. dub. 
54. bolječ Vran. rječ. 94. ili na oba: d4ar Vran. rječ. 64. g i- 
bljuu Band. 113. 
Svak se može lasno dosjetiti da su se dva vokala pisala mjesto 
jednoga duga, a Vrančić i veli izrijekom o svom pisanju: ,aa, 
ee, ij, 00, uu. hae vocales designant sillabas longas“ (živ. 116). 
Ali pitati valja: koji su vokali i njemu i drugim piscima bili dugi? 
nijesu li i kratke vokale na kojima je akcenat uzimali za duge? 
On sam ima dva vokala gdje je sada ': baan živ. 40. i gdje je 
sada ': raasap živ. 56, dakle u dugim slogovima, a ima dva 
vokala i u slogovima koji su ne samo sad kratki nego koji su bez 
sumnje i u njegovo vrijeme bili kratki: naa mistoo živ. 26. I u 
spomenicima dolaze dva vokala u dugom slogu: Maaps 216, ali i 
u kratkom: cmoogo 156. 
Takogjer je lasno misliti da su se dva konsonanta pisala u krat- 
kom slogu; tako n. pr. u Ranjine stoje dva konsonanta megju dva 
kratka vokala u ace, pl. djella 13; ali stoje i megju dva duga 
