PRILOG ZA ISTORIJU AKCENTUACIJE. 199 
reći da nije bilo razlike izmegju dugih i kratkih vokala za to 
što su se dosta često jedni i drugi jednako bilježili. 
Videći gdje se u izvorima ne samo ne razlikuju dvojaki dugi 
slogovi izmegju sebe niti dvojaki kratki izmegju sebe, nego se ni 
dugi od kratkih ne razlikuju dovoljno, mogao bi čovjek pomisliti 
da će se zaludu tražiti u njima akcentuacija Ali sam se ja uvjerio 
da nije tako, nego da se kroza svu ovu mješavinu može doći do 
stvari vrlo dobrijeh. Samo treba malim biti zadovoljnu, pa što se 
manje ište, može biti da će se više dobiti. Mislim da se možemo 
zadovoljiti uzevši samo da je u pomenutom pisanju naših starijeh 
glavna misao da se kojim god od pomenutijeh pet načina pokaže 
slog koji se izmegju drugih ističe, ili se njima samo činilo da se 
ističe; a kako se ističe: eda li dužinom, i kakovom, ili kratkoćom, 
i kakovom, to da je ostalo nama da prosudimo. Ovo glavno, ko- 
liko se čini da je malo, ja mislim da mnogo vrijedi, jer često od- 
lučuje upravo u onom što se traži. 
Ko uzme na um što rekoh da su se slogovi dužinom ili akcen- 
tom različni jednako pisali a jednaki različno, jamačno će vidjeti 
da je dosta zamršen posao koga sam se latio. Za to mislim da 
će biti najbolje da ga razdijelim po sadašnjoj akcentuaciji: u njoj 
se zna pet različnijeh slogova: dugi sa ', dugi sa /, kratki sa , 
kratki sa “i kratki bez ikakoga akcenta. Po tome ću razdijeliti 
svoj posao u pet glavnijeh razdjela, te ćemo izmegju slogova u 
pomenutijem knjigama na koji god način obilježenijeh vidjeti u 
I. razdjelu one koji su sada dugi sa ', u II. one koji su sada 
dugi sa %, u III. one koji su sada kratki sa ', u IV. one koji 
su sada kratki sa “, i u V. one koji su sada kratki bez ikakoga 
akcenta a u izvorima su — kako rekoh —- obilježeni. U svakom 
ću razdjelu napomenuti koliko se može ili ne može misliti da su 
riječi u njemu navedene imale isti akcenat koji sada imaju; a bu- 
dući da to najviše stoji do vrijednosti onoga što će se pokazati u 
pošljednjem razdjelu, za to će se tek u tom razdjelu, po što se 
vidi vrijedi li ili ne vrijedi ono što je u njemu, moći ogledati da 
se o svemu sud izreče, kojim će se potvrditi da je ili sadašnju 
akeentuaciju ili kakovu stariju imao naš jezik u ono vrijeme koje 
iznose pred nas izvori upotrebljeni u ovoj raspravi. 
