206 GJ. DANIČIĆ. 
vraat Vran. živ. 80. na vrat Zlat. 80 b. d4n po dan Mik. 55. po sto 
Mik. 468. po tri Mik. 698. noogn_gmacTn 13. u dvor Zlat. 29. u 
glavu Mik. 125. u grad Zlat.53b. u hlad Zlat. 54. u luug Band. 
28. u peeć Band. 7. u prah Zlat. 18. u ruke Zlat. 21. u tri diela 
Guč. 9. u vijk Zlat. 6. u zlato Zlat. 66 b. 
11. u conjuncet.: ma ga gaeno 97. ako Band. 25. alli Ranj. 14. Vran. 
rječ. 11. Guč. 3. Band. 1. Mik. da (verum) Vran. rječ. 95. da Vran. 
rječ. 11. dalli Ranj. 19. Band. 24. dali Zlat. 26 b. au 101. nanu 101. 
102. illi Ranj. 31. Bud. 1384. ja (aut) Mik. jedda Ranj. 139 b. neggo 
Mik. nu Vran. rječ. 5. nu Vran. rječ. 120. Zlat. 18 b. no_ Vran. rječ. 
31. — tako je riječi € kratkoća pokazana tijem što je za njom prvi 
konson. napisan dva puta: i dda (et dedit) Ranj.215. i ppride 
Ranj. 179. 
12. Moglo bi biti da je u gdjekom izmegju ovijeh primjera obi- 
lježeni slog bio dug, a ne kratak, ali jedva bih za koji našao 
dosta razloga da to potvrdim: prema navedenome gleežanj piše 
Delabela kod riječi tallone: gljčžanj, ali se na njegove znake 
ja ne smijem osloniti; pouzdanije je što prema navedenome nomi- 
nativu laan i on kod riječi lino piše laan, a u gen. i on ima 
lanna, ali već Štulić piše lan; najpouzdanije bi bilo što prema 
navedenom genitivu hlappa Delabela kod riječi villano piše 
hlap i u gen. s jednijem p, a Stulić piše hlap, hlapa, ali u 
ovaj čas ne znam je li u Delabelino vrijeme bila ta riječ u obi- 
čaju tako da joj je mogao znati akcenat, ili je samo iz starijih 
knjiga došla k njemu a od njega i k ŠStuliću: Mikalja, stariji od 
obojice, nema te riječi. — Ali ako bi i trebalo koji primjer preni- 
jeti iz ovoga razdjela u koji drugi, opet bi ih ostalo dovoljno da 
se može slobodno reći da u njima na obilježenom kratkom slogu, 
kojega su radi navedeni, nalazimo i u čakavskih i u štokavskih 
književnika akcenat u svijem onijem slučajima u kojima ga sada 
imaju štokavci; naročito treba mi napomenuti da ga nalazimo gdje 
s jednoga sloga preskače naprijed na drugi: uvede (aor.), pood 
neboom, i da ga nalazimo pred dugim slogom na kom je (po 
drugom razdjelu) akc. ': possuu (aor.), kripćst (== kripost). 
Dižu li se kakve smetnje tomu od onijeh slogova koji su u izvo- 
rima obilježeni a na kojima sada nemamo akcenta, vidjećemo u 
petom razdjelu. 
