Kaćunovice (Orchideae Juss.) 
Od pravoga člana jugoslavenske akademije znanosti i umjetnosti 
DRA. JOSIPA ŠLOSSERA VITEZA KLEKOVSKOGA. 
Čitano u Sjednici matematičko-prirodoslovnoga razreda 23. travnja 1879. 
DIONE 
Oblikoslovje kaćunovicah. 
Pleme kaćunovicah ne samo, da je jedno od najvećih i najraz- 
Prostranjenijih, već je takodjer jedno od najzanimivijih radi oso- 
bita oblika, krasote i veličine svoga cvieća. Što Više, izuzam one 
krajeve, u kojih čitave godine pritište zemlju led i snieg, ima 
ovo pleme posvuda svojih zastupnikah, pa kako je podneblje raz- 
lično, tako je i različan njihov oblik, šar i razvitak. Čim je uzduh 
topliji i vlažniji, a sunce žarkije, tim bivaju one ljepše i veće. 
Po ovom naravoslovnom značaju spadaju svi članovi ovoga ple- 
mena u 20. razred Linnć-ovoga biljevnoga sustava, u suplodioce 
(Gynandria); a Po Jussieu-u sačinjavaju posebno strogo ogra- 
ničeno bilinsko pleme, koje se označuje ovako: 
Cvieće dvospolno, nepravilno, nepodpuno; ocvieće Je 6-lapo, la- 
povi poredani u dva reda, i to tri sd izvana, tri iznutra ; položaj 
ovih trijuh nutarnih prema glavnoj osi promienjen je tim, što se 
je plodnica na pola okrenula oko svoje osi, te je tako nutarnji, 
stražnji lap ocvieća kao napred potegnut, i tude se izdulji u 
dolnju usnu. Ostalih pako pet lapovah sačinjava gornju usnu ili 
kacigu. Od prašnikah, kojih bi imalo po njekih biljarih biti 6 u 
dva reda razporedanih, razvije se samo jedan, riedko dya (kao u 
crievljavaca, Cypripedium), i to ili iz vanjskoga reda gornji t. j. 
onaj, koji stoji naprama glavnoj osi, ili iz nutarnjega reda ona 
dva, koja su namještena gore sa svake strane. 
Prašnici srasli su sa vratom (stylus) u takozvani plodnjak (gy- 
nostemium), a jalovi su pače — barem čestimice — sasma urasli 
R.J.A. XXI, 1 
