4 J. ŠLOSSER. 
molji sadržavaju mnogo škrobi, te su poznati pod imenom  salep; 
nijedna vrst nije otrovna, a samo jedna daje čovjeku u njegovo 
gospodarstvo mirodiju, to je plod vanilje blagovonjave (Vanilla 
aromatica I.). 
Po mjestu gdje se nalaze kaćunovice, luče se u kaćunovice uz- 
dušne ili vjetroliljke (Orchideae epiphytae) i u kaćunovice po- 
zemljuše (Orch. terrestres). Prvašnje rastu kao prave nametnice 
na drugih živih ili poginulih bilinah; one puštaju svoje korienje 
u pukotine kore, te se razviju na njoj od klice do sjemena, ne 
taknuvši se za svega svoga vieka zemlje; hranu si vade ponajveć 
iz uzduha, koji je u vrieme, kad bilje raste, pun vodene pare i 
raznih plinovah, koji se razvijaju iz raztvarajućih se ustrojah. — 
Zemne pako kaćunovice sliede obćenite prirodne zakone; one 
urievaju svoje korienje u zemlju, te crpe iz nje hranu. 
Geografično razprostranjenje kaćunovicah. 
Poznavanje geografijskog položaja i značaja podneblja, iz ko- 
jega potječu dotične biljke, jeste prvim uvjetom proučavanja ka- 
ćunovicah u obće, a napose njihove gojitbe. 
S ovim toli krasnim i zanimivim rastlinskim plemenom upo- 
znaše nas ponajviše neutrudiva iztraživanja novijih biljarah; poznato 
bo je, da je Linne od evropejskih kaćunovicah poznavao samo 20 
rodovah sa 1830 vrstih. Nu već Person navadja u svojoj godine 
18017 izdanoj knjizi ,Synopsis plantarum hucusque cognitarum“ 
34 roda sa 431 vršću. — Po Reichenbachovom djelu ,Flora 
excursoria germanica“ g. 1880—1835 ima u Njemačkoj, Ugarskoj 
i Hrvatskoj 23 roda sa 87 vrstih; po Kochovoj ,Synopsis plan- 
tarum Germaniae et Helvetiae“ 22 roda sa 60 vrstih; po dru. 
Maly-evoj ,Enumeratio plantarum imperii Austriaci universi“ od 
god. 1848 ima u obsegu današnje Cis- i Translajtanije 24 roda 
sa (9 vrstih; po Ducommun-ovoj knjizi , Tagebuch fiir d. Schweizer 
Botaniker“ od god. 1869, rastu u Švicarskoj 23 roda 52 vrsti, a 
Po knjizi ,Flora croatica“ od god. 1869 ima u trojednoj kraljevini 
22 roda sa 61 vršću, izmedju kojih pripadaju najljepše i najrjedje 
cvjetani dalmatinskoj. — Evropejske kaćunovice jesu skroz po- 
zemljuše, akoprem su mnoge medju njimi nametnice, koje niču na 
poginuvših rastlinah, Uzdušne kaćunovice ne ima u Evropi ni- 
jedne. 
