KAĆUNOVICE. 5 
Po knjizi dra. Stjepana Endlichera ,Enchiridion botanicum, 
Viennae 1841“ računaju se svi dosada poznati rodovi kaćunovicah 
na 3083, a luče se na 2100 dosada poznatih vrstih. 
Po dosada rečenome moći je razabrati, da je tako Cis- i Trans- 
lajtaniju kao i čitavu Evropu zapalo vrlo malo kaćunovicah; od 
onih bo 2100 i više dosada poznatih vrstih kaćunovicah pripada 
najviše 116 vrstih evropejskoj evjetani. 
Veći dio doslie poznatih kaćunovicah ne prelazi umjereni pojas: 
Samo na južnoj polutki ima onih tropijskih vrstih, koje vise sa 
drveća, u Novoj Seelandiji do 45% južne širine. Naravno njihovo 
rastište jest ponajčešće u poluhladu na okrajku šumah, po kre- 
častih pašnicih i livadah. 
Azija, u kojoj ima svih podnebljah i zemljištah svake ruke, 
gdjeno veličanstvene rieke i goleme planine svakom uspjetku  po- 
goduju stvarajuć nuždnu promjenu topline i tla, — je domovina 
premnogih uzdušnih kaćunovicah; u ovoj strani svieta nalazimo 
osobito četu labrdačah (Vandeen). 
Po vlažnih šumah Hindostana, Jave, Sumatre, Bornea itd. rastu 
najdivotnije kaćunovice. Toplina mienja se izmedju 17 i 25%R. 
Mnoge prelaze iz vrućega pojasa u umjereno podneblje japansko 
i kinezko. Tako se uspinje n. pr. ,Vanda coerulea“ u sjevero- 
istočnoj Indiji do 3300“ čak u prediel hrastovah i omorikah. — 
Afrika nije tako bogata kaćunovicami kao što Azija, premda je ve- 
lika i u vrućem pojasu. — Afrikanske vrsti kaćunovicah nisu toli 
liepe koli čudotvorne, te uspijevaju pod onimi istimi uvjeti kao 
što i one u vrućem dielu Azije. U južnih dielovih, osobito u 
pPierra Leone“, gdje su i tlo i podneblje uspjetku jednako po- 
godne, odgovara tomu i bogata cvjetana. U predielu medju Mo- 
zambikom i glavinom dobre nade jeste gizda i miomiris kaćuno- 
vicah tolika, da je gotovo takove u svietu ne ima, kao što to do- 
kazuje medju ostalimi ,Dissa grandiflora“. 
Amerika, duž koje se povlači od sjevera k jugu golemo po- 
gorje, od kojega se odvaja sila obronakah na istok i zapad, obiluje 
članovi ovoga plemena. — Mexiko, Brazilija, Guatemala, Peru, 
Venezuela, Nova Granada, Srednja Amerika, i u obće sve zemlje, 
u kojih rastu kaćunovice, jesu hrdovite; one se naglo uzdižu nad 
more. Podneblje te velike strane svieta mienja se ne samo zemljo- 
pisnom širinom, nego poglavito absolutnom visinom mjestah nad 
morem. Vrući predjel počima na obali morskoj, te dosiže od pri- 
