8 J. ŠLOSSER. 
kaćunovicah. Da se pogodi u tome prava mjera, moći je postići 
lih iskustvom i točnim poznavanjem prostorijah. Treba dakle one 
vrsti, koje uživaju u svojoj domovini podpunu svjetlost, tako na- 
omjestiti u rastilnjaku, da ga se mogu naužiti bez uštrba drugih, 
kojim ga ne treba. Toplina mora da biva Jača i slabija već kako 
je doba pokoja i rasta. Za dobe rasta potriebno je najviše vlage 
i topline; ona traje za mjeseca svibnja, lipnja, srpnja i kolovoza. 
U razdjelu najtoplijem, za istočno-indijske kaćunovice, može za to 
doba biti noću toplo 19—21%R., a danju može se pojačiti do 23, 
pače 1 29%R. U razdjelu amerikanskih, mexikanskih i s otimi 
sdružnih kaćunovicah biti će noćju potriebna toplina od 14— 1T%R., 
a danju 17—22%R. Razumieva se, da će se uz toplinu i vlaga 
morati pomnažati. 
Za dobe pokoja mora se toplinom jako popustiti; u toplijem 
razdjelu može se noću do 12% sniziti, a u hladnijem predjelu pače 
do 8% ali ne manje. 
Iste je važnosti po kaćunovice voda; potrebna je, da se stvori 
vlažan uzduh i da se natapa zemlja, u kojoj im stoji korienje. 
Za oto je najprikladnija daždenjača, nego ako te nije, dobro je 
moći upotriebiti i vodu tekućicu. Voda mora biti uviek iste to- 
pline koje i zrak u rastilnjaku. Kad se polieva, valja biti na 
oprezu, da se mladice odviše ne okvase, jerbo je pogibelj, da 
sagnjiju, ako se za dobe ne osuše. One biline, koje su pritvr- 
djene na klade ili su posadjene u košarkah, moraju se u vrieme 
rasta svaki dan po više putah škropiti, a kadšto ih valja i ski- 
nuti te umočiti u vodu dok se ne napije mahovina i korienje. 
Ovim umakanjem ubiju se i mnogi škodljivi zareznici. 
Doba presadjivanja ravna se takodjer po dobi pokoja. Pronašlo 
se je, da je tome najshodnije vrieme, kad začnu biline tjerati. 
Većini kaćunovicah je za to najprikladniji mjesec veljača i ožujak. 
Zemlja, u koju se kaćunovice presadjuju, ima biti za uzdušnjače 
sastavljena od tresetnjaka, stučenoga ugljevja i criepovlja pomie- 
šanoga s pieskom; a za zemne treba da bude s veće strane od 
krupne, žilave tresetače, treseti ili zemlje slivadacah, koja se mora 
porezati na komade, te kroz sito prosijati. Sve one sitne čestice, 
koje propadnu kroz sito ne valjaju, već rabe se samo one krupne 
grude, koje ostanu u situ. Ovim grudicam dodaje se malko krupna 
isprhla kravskoga gnoja, pieska i komadića uglevja. Veoma opre- 
zan treba da budeš polievajuć biline umah iza kako su presadjene. 
