10 J. ŠLOSSER. 
veći dušmani biljke. Zaista ne bi nam sada dosadjivali u Evropi 
niti žohari (Blatta orientalis I.) niti crevci (Cocus hesperidum) a 
niti crna muha (Thrips haemorhoidalis L.), da se prije na takvo 
čišćenje pazilo. Očistiv ih treba ih položiti na suhoj mahovini na 
hladno koje mjesto u rastilniku, te ih tako ostaviti kojih 8— 10 
danah; iza duga bo puta i suše ne smije se najedanput pustiti na 
nje toplina i vlaga. Poslje kako su tako probavile njeko vrieme, 
treba ih zasaditi u mlačnu gredicu, koja je 6 palacah visoko po- 
krita na pola suhom piljevinom od jelovine ili emrokovine. Do- 
kazano je, da se uvezene biline na takvom tlu čudnim načinom, 
Po svoj prilici pomoćju gnjilobe piljevinine, veoma hitro oporave 
i okriepe, te potjeraju novo korienje. Budi ovdje zajedno pri- 
metnuto, da je takva gredica od piljevine ne samo za one kaću- 
novice, koje su tek dovezene iz dalekih krajevah, izvrstno sredstvo 
za okriepu i za potjeranje novoga korienja, već za svaku ob- 
nemoglu tropijsku kaćunovicu. 
Kaćunovice mogu se na više načinah rasploditi. Većina ovih 
vrstih, koje imadu gomolje, rasplodjuje se razdjelenjem. Tome 
je najzgodnije vrieme, kad su mladice jur do palca duljine iz- 
rasle. Tad se ureže oštrim nožem izmedju gomoljacah najprije 
samo do polovine podanka, nu valja biti na oprezu, da se ne 
ozliedi nijedan korien; kad je već pupak oživio, te se stao raz- 
vijati, tad se urezina do kraja dotjera. 
Vrsti drvopuzah rasplodjuju se tim, da se stari gomoljci pome- 
taju u loncu ili košarici naokolo, ili se polože na vlažnu i mlačnu 
gredicu, te će obično dosta skoro na mjestu, gdje je prije lišće 
bilo, izaći nove biljke. 
U labrdačah (Vandeae) i onih vrstih, koje spadaju amo, kao 
što jesu muklojelice (Anguloa), čunkovci (Cymbidium), vrnčenice 
(Oncidium), vietrobili (Angraecum), uzduške (Ačrides) itd., biva 
rasplodjenje pokrajnimi mladicami, koje se mogu odkinuti od glavne 
biline, čim puste njekoliko uzdušnih korienah. 
Od muktarice biele (Pajus albus Lindl.) utaknu se stablike u 
zemlju, iza kako je bilina ocvala; pavietrenka zlatasta i lističava 
(Chysis aurea Lindl, Chys. bractescens Lindl.), razviju nove 
biljke, ako se stari gomoljci razrežu, pomeću na piljevinu ili na 
mahovinu, te pokriju staklenim klobukom. Druge potjeraju kao | 
n. pr. podrvina rumeničasta (Epidendrum cinabarinum Sulzm.) na 
starih prividnih gomoljah nove biljke. 
