KAĆUNOVICE. 11 
Kao što svako biće, tako imadu i kaćunovice svoje posebne ne- 
prijatelje, i to mnoge. Najljući su svakako žohari (Blatta orien- 
talis); njim je najmilija hrana mlado korienje, a kašnje stapke. 
Najsigurnija obrana od njih je loviti ih koliko moguće. Crveni 
pauk (Aearus telarius) utamani se češćim pranjem Babure uhvate 
se najlakše pometav izdubljene krumpire i govedje papke. Crna 
muha (Trips haemorrhoidalis) odstrani se čestim kadjenjem sa 
bubomorom (Insectenpulver). Pužem, golišcem i kućarom, postavi 
jabukah; oni ih veoma rado jedu, pa ćeš ih uvjek u jutro blizu 
njih naći i lahko se ih riešiti. Maleni _ mravi hvataju se voćem i 
sladoračom; crvca bieloga i smedjega (coccus hesperidum et e. 
Ilicis) nestane čestim pranjem. (Vidi: Praktische Anweisung zur 
Kultur der tropischen Orchideen v. J. C. Lyons.) 
Gomolji kaćunovicah, njihov rast i uporaba. 
Već je prije rečeno, da većina zemnih kaćunovicah ima dva 
gomolja, da se njimi najlasnije razmnože, i da svake godine po 
jedan pogine. Nu jedva se u sliedećem pramaljeću pruži stabalce 
sa svojim u tok smotanim lišćem, već nabrekne dno drugoga, 
ozdola brojeć, lista, tu bo se u pazušici njegovoj stvara gomoljak. 
Na tome mjestu deblja stabalce sveudilj kupeć hraniva, te pohra- 
njujuć ga u krutom, sabijenom obliku. Napokon prodre listni ru- 
kavac prometnuv se u gomoljak, te se podpunoma razvije izvan 
njega. Na donjem kraju naliči gomolj kaćunovicah ustrojem  sta- 
nicah, koji je sličan pridanku nekojih drugih biljinah, donjekle 
korienu. U njekojih vrstih ne razdvaja se gomolj, kao n. pr. u 
Orchis Morio, O. mascula, O. laxiflora itd., a u mnogih razilazi 
se na više trakovah kao n. pr. u Orehis maculata, O. lalifolia, 
O. sambucina itd. Ove poslednje gomoljee nalikujuće ruci, nazivlje 
narod po Njemačkoj Ivanove ručice po dobi kad bilina cvate. 
Gornji kraj gomolja nosi početke novih listićah i krjepak šiljak 
novoga stabalca. I kod gomolja kaćunovicah produlji se dosta put 
onaj dio, gdje je suvisila sa starom bilinom u nalik uženca, kao 
što se to dogadja i pri razvitku mladih lukovicah. Buduće godine 
izraste stapka malo dalje od lanjskoga, i s toga se biline pomaknu 
svake godine malo dalje. Tako dolaze vaviek u novo zemljište, 
iz kojega još nije izsisana za nje potriebna hrana. 
Koliko godinah ostaje u gomoljcih kaćunovicah moć klicanja, 
ne zna se izvjestno; po svoj prilici odvisno je to stranom i od 
