12 J. ŠLOSSER. 
vlage i topline. U ostalom svakome biljaru poznato je, da njekoje 
od redjih vrstih po više ljeta na svom poznatom rastištu izostanu, 
tako n. pr. Ophrys apifera, Oph. aranifera, Aceras anthropophera, 
Batyrium bircinum itd. Valjda nije gomoljeem bilo vrieme pogodno. 
Iza takve stanke pojave se iznenada, biljaru na udivljenje. 
Kaćunovice vrućeg pojasa rastuće na drvlju puštaju žičasto ko- 
rienje po granah drveća, nu njeke njih razvijaju i tude njekakve 
prirodne gomolje, iz kojih poraste lišće i cvjetni grozdovi. Ovi su 
gomolji upravo samo truske, zelene masti ili zaodjete surimi, usah- 
limi ljuskami, te služe ostalim podpunijim čestim biline u prvoj 
mladosti za obranu i dočim se vrlo hitro razvijaju, kao hranitelji. 
Njihovo je dakle zvanje u uzduhu isto, kao što indje pod zemljom 
gomoljah, lukovicah i podanakah. 
Gomolji kaćunovicah sadržavaju od svih gomoljastih bilinah 
razmjerno najviše hranjiva u najmanji obseg sabijena. Nu pošto 
je njihova gojitba vrlo mučna, to se mora kod nas kao i po 
Evropi u obće zadovoljiti sabiranjem onih, koje kod nas divlje 
rastu, pa i te se ne nalaze odviše često. S toga se u Evropi rabe 
radi svoje riedkosti samo u ljekarnah, pa i tu mora ljekarnik 
biti na oprezu, da mu sabirač nepodmetne škodljivih zamjenikah, 
na što ga lako skloni skupoća te robe. Funta pravih okruglih 
gomoljicab, kakvih daje kaćun paokrugljasti (Orchis Morio_ L.), 
kaćun crnkasto-crveni (Or. fusca Jacy.), kaćun jajasti (Or. mas- 
cula I.) itd., plaća se po 1 for. 50 novč. i više, dapače i od 
manje cienjenih razdvojenih tako zvanih ,ručicah“ kao što ima 
kaćun široko-listni, k. pjegavi, k. čunjasto-ostrugasti (Orehis lati- 
folia L., O. maculata L., O. sambucina L.), zatim vranjak mrko- 
rumeni, vr. milomirisni (Gymnodenia conopsea R. Br., G. odora- 
tissima Rich.) plaća se funta po 60—80 novč. Kažu, da se u 
Frankfurtu na Majni svake godine proda 5000—6000 funtih okrug- 
lih i 7000—8000 funtih razdvojenih kaćunovičnih gomoljah. Ima 
u sjevernoj Njemačkoj miestah (malena trgovišta), koja primu 
svake godine njekoliko tisućah forintih za kaćunovično gomolje, 
pa tamo ima obitelji, koje se njeko doba godine jedino bave ko- 
panjem i pripravljanjem gomoljah. Pri tom se služe dugimi, uz- 
kimi motikami, da se gomolji neoštećeni izvade iz zemlje. 
Tako dobivenim gomoljom ubije se njihova životna snaga vru- 
ćom vodom, i zatim se nanižu na konac, da se posuše. 
