KAĆUNOVICE. 13 
Najobičnije, ali i najopasnije po ljudsko zdravlje krivopačenje 
kaćunovičnih gomoljah se čini sa lukovicami mrazovca podzimnoga 
(Colehicum autumnale), koje se kojekakvimi načini priprave, da 
nalikuju pravim gomoljem kaćunovicah, nu vrlo ih je i lako po- 
znati, da su krivi. 
Većina kaćunovičnih gomoljah dolazi k nam iz Grčke i Male 
Azije. U Macedoniji bavi se na stotine ljudih sabiranjem tih go- 
moljah. Kad bilina ocvate, idu na poznata rastišta, izvade veće 
gomolje, a manje ostave, da se ne zataru sasma. Što donesu g0- 
molje kući, to ih razprostru na rubce od konoplje, te ih suše na 
suncu, očistiv ih svekolike zemlje. Što se tim dobije, prodaje se 
ponajviše u većih gradovih Turske, nu dobar dio potroši se u 
samoj zemlji. Ti gomolji se samelju u posebnih za to uredjenih 
vodenicah, kojih su kameni od granita, na fino brašno. I od toga 
prave u gradovih osobiti trgovci njekakav gelče ili hladetinu, koju 
ranim jutrom na prodaju nude To piće je veoma hranjivo te služi 
radnikom mjesto kafe. 
Prilično mnogo macedonskih gomoljah donosi se u konopljenih 
vrećah na trg u Tesaloniku, a odavle prelazi u evropejsku trgo- 
govinu. Oni polaze od vrlo raznih kaćunovicah, kojih ima po- 
najveć i u Njemačkoj, a i u Trojednici, kao n. pr. Orchis Morio 
L., O. pyramidalis L, O. sambucina L., O. mascula L., O. ma- 
culata L., O. longicornu Poir., O. coriophora L., O. papilionacea 
Bot. Reg.; Ophrys muscifera Sm., Oph. aranifera Sm., Oph. api- 
fera Huds; Oph. cornuta Stev. Oph. brachyotis Rich. itd. itd. 
Mjesto kaćunovine ili salepa rabi se i brašno, što se melje iz 
gomoljah čepljeza gomoljastoga (Asphodelus Kotshyi), koji raste u 
velikoj množini po Antilibanonu i Hauranu u Siriji. Gomoljasti 
podanak ove vrsti čepljeza potjera G—7 mesnatih trakovah, koji 
su po sriedi deblji te kad ih gledaš prema suncu prozračni. Kad 
se posuše, pravi se od njih takodjer brašno, zvano ,Nourtoaka“, 
koje kad se pomieša s vodom, biva dobra lako probavljiva hrana 
poput salepa, a služi i za ljepivo. Ovo brašno kad se samo hlad- 
nom vodom pomieša veoma je ljepčivo, te rabi veoma dobro še- 
širdžijam, knjigovežam, umjetnom pravljenju cvieća itd. 
Slično salepu brašno daje i kod nas mnogo rastuća bujad orlo- 
noša (Pteris aquilina I), koje ako i nije ljekovito, a ono je veoma 
hranjivo, te se nebi smjelo na nj zaboraviti u gladnih godinah. 
Ima doduše u podanku sluzogavna teka, nu ako se podanak na 
