KAĆUNOVICE. 51 
Lapovi žutičavi; pokrajne krpe usne biele i grimizno crtane, 
srednja mesna, zaokružena; grimizno-piknjasta. Manila. X. 
noktasti. (S. unguiculatus Lindl.) 
Lapovi žutičavo-narančasto-zeleni; lišće široko prugasto-bodkasto, 
na vrhu čitavo. Nova Holandija. /Č. maslinkasti. (S. olivaceus Lindl.) 
R. XXXV. Tankovrećac (Micropera Lindl.). 
Lišće 2-redo, prugasto, sagnuto, izverugano; evieće četrunasto, 
razito odmaknuto, u klas sabrano. Sylhet. IV. T. četrunasti, 
(M. pallida Lindl.) 
R. XXXVI. Kožnjača (Arpophyllum La Llav. et Lex.). 
Lišće niče pojedinice, tučno, kožnato, vrlo dugačko, žljebasto 
i srpasto; cvjetna batvica čunjasta, rumenasta; cvieće sitno, 
rumeno, ljepljivo, sbiveno u valjasti klas. Mehiko, X. klasasti. 
(A. spicatum La Llav. et Lem.) 
R. XXXVII. Privješnjak (Appedicula Blum.). 
Lišće 2-redo, maleno, prugasto, ratasto, kožnato; usna čitava, 
fino rovašena, jamasta; ostruga kusa; plodnjak kratak; pelud 
ugvaljan u 8 grudicah. Java, Z. sitno-listni. (A. buzifolia Blum.) 
R. XXXVIII. Ladinka (Paphinia Lindl.). 
Lišće obično sugubo, ili po 3, oštro, nabrano, žilovito, pače 
rebreno, 5—6“ dug., do 2“ šir., cvjetna batvica niče iz po- 
danka, te je 2-evjetna; evieće rumenasto, bielo-crtano i pik- 
njasto, poniklo. Guinea. V. I. grebenasta, (P. oristata Lindl.) 
R. XX XIX. Gurača (Lycaste Lindl.). 
. Ocvieće po gotovu Hrelotše! a na. i a ei o Es e pa 
Ocvieće zlatasto, žutasto ili narančssto. ++ ..+..+.+eee:ee> 3. 
Oevieće ružičasto, ili su spoljašnji lapovi rumeni a nutrnji bieli 9, 
Ocvieće zelenkasto, žuto-zelenkasto ili zelenkasto-bielo, pače 
Kadšto triešslenasto «+<<.0a a ča aaa dekan dee 8. 
. Gomolji jajasti, spljošteni; lišće bodkasto, štunato ; batvica 
1-ovjetna; lapovi razmaknuti mesnati, u spoljašnjega ocvieća 
bodkasti, štunati, u nutrnja užji, usna jajasta, kusa, mal ne 
valovita, pri podini nabrana. Uraguay. G. velje-cvjetna. (L. gran- 
diflora Lindl.) 
E 
