KAČUNOVICE. 121 
R. CXVIII. Bubonoša (Oberonia Lindl ). 
Priperci jajasto-dugoljasti, oštrljasti, nazubljeni; evieće zaga- 
sito-zelenkasto-smedjasto; lapovi nutrnjega oevieća kusi, na 
vrhu. češljasti i ovjenčani mesnatimi dlakami, pri podini ru- 
menasti. Cejlon..-<-..+....> B. zubata. (0. Griffithiana Lindl.) 
Priperci jajasti, po gotovu osjavi; spoljašnje ocvieće 3-lapo, 
lapovi jajasti, štunati, bjelkasto-zeleni i crveno-pjegavi, nutrnji 
prugasto-bodkasti ; usna žarko-crvena, mesnata, pri osnovi gu- 
kava; biljka mal ne da bez batva. Iztočna Indija. B. crveno- 
usnata. (0. rufilabris Lindl.) 
R. CXIX. Dubačac (Coelogyne Lindl.). 
. Batvica više-cvjetna, cvieće u grozd ili u klas sabrano ++. 2, 
Batvica samo 1-, rjedje 2-cevjetna - ++... 4 00 ae 9. 
. Gomolji dugoljasti srhoviti; podanak debeo i ljuskami posut; 
lišće prugasto-bodkasto ; batvica sagnuta, posuta rogastimi lju- 
skami; cvieće sjajno, bielo, lapovi bodkasti, valoviti, usna 
3-krpa, biela, sa zlatastim grebenom; plodnjak fino-zubat. Ne- 
palija.+ +++. e eee D. grebenasti, (C. cristata_ Lindl.) 
Gomolji paokrugljasti; podanak puzeći; lišće sugubo, bod- 
kasto, S-rebreno, dosta široko; cvieće b:elo-bielcito, usna u 
sriedi žuto-crtana. Singapore. --+D. pugeći. (C. Cumingi Lindl.) 
Gomolji i cvieće sve je to inače udešeno --............. 3. 
. Gomolji oveliki; lišće dulje od 2“; batvica_ 1!/,“ visoka, kla- 
sasta; cvieće preveliko, lapovi istoliki, mlječasti; usna po- 
vršno 3-krpa, mlječasta, u sredini narančasto-crtana. Borneo. 
D. mlječasti. (O. Lovii Paat.) 
Gomolji tikvasti, ladjasti; lišće petljasto, bodkasto, 5-rebreno; 
cvieće bielo, pjegavo; lapovi dugoljasti; usna zubata, 3-krpa, 
srednja krpa 2-cjepna. Koosea. D. tikvasti. (C, Gardneria Lindi.) 
Gomolji jajasti i srhoviti ili dugoljasti i hrbtičavi +... 4. 
. Gomolji jajasti, srhoviti i brazdati, do 4“ dug ; lišće sugubo, 
kožnato, do 4“ dug.; batvica smedje-erljenkasta, više-evjetna, 
svaki evietak podbočen jajasto-bodkastim, smedje-crljenkastim 
priperkom, bielo-žutičavo-smedji; usna izvana bielo-bielcita, 
iznutra prugasta, prama brku žuta a uz isti brk biela i ko- 
kornjava. Koosea, XIL........ D. bradati. (C. barbata Lindi.) 
