Pogled na historiju istočne crkve u Češkoj i 
stara istočna služba sv, Većeslavu. 
Napisao dopisujući član jugoslavenske akademije znanosti i umjetnosti 
K. NEVOSTRUJEV. 
Predano u sjednici filologičko-historičkoga razreda 10 travnja 1872. 
U Češkoj kako iz početka bi uvedena grčko-istočna vjera, tako 
se i poslije, ako ju i gonjahu zapadni katolici, bez prekida više 
ili manje drža u narodu do samoga Husa i od tada do najnovijih 
vremena. To pokazuju pouzdano sačuvani spomenici, legende, ljeto- 
pisi i crkveni pisci češki i inostrani, katolički 1 pravoslavni. Svje- 
dočbami prvih, kao korenitih izvora daje se sila kazivanju posljed- 
nih, t. j. onieh koji su pisali o historiji češke crkve. Za to mi 
cienimo glas i onieh pisaca crkvenih, ako i poznijih, kojim neki 
ne će da vjeruju. Ovdje mislimo izmedju samieh Čeha tako zvane 
husitske pisce XVI vieka i poznije učene izgnanike XVII vieka — 
Boguslava Biljejevskoga (XVI vieka napisa kroniku češku), Pavla 
Stranskoga  (Respublica  Bohema), Amosa Komenskoga (oba u 
XVII v.) i druge nepoznate pisce knjige, koja je izašla na la- 
tinskom jeziku godine 1648 pod imenom ,Historia persecutionum 
Ecelesiae Bohemae“, etc., koja je poznata i pod imenom Marty- 
rologium Bohemicum, i prevedena na mnoge jezike, izmegju njih 
i na češki od samoga Komenskoga: Hystoria o tčžkych proti- 
wenstvjeh Cyrewe Česk6. Poznato je da je XV vieka Hus, pred- 
stavljajući staro vjerovanje 1 proteste Čeha, svečano ustao protivu 
prvenstvu papinu i nekim drugim latinskim dogmatom, i da je 
nasilna smrt njegova na ognju ili upravo gaženje nauke njegove 
strašno naoružalo Čehe, koji ostadoše vjerni toj nauci, i da je 
bilo uzrok velikomu prolivanju krvi i potresu po Evropi. Husitski 
pisci — Biljejevski i osobito Stranski izrijekom priznaju, da ta 
