POGLED NA HISTORIJU ISTOČNE CRKVE U ČEŠKOJ. 131 
kod koga se tada i trudio u apostolskoj službi svojoj sv, Metod. Za 
Borivojem krsti se i žena mu Ljudmila, vlastela i narod češki, — 
iden Češkoj prve crkve, koje sagradi Borivoj, bijahu u čast 
sv. Klimentu, jer toga mučenika osobito poštovaše sv. Kirilo i 
Metod i sami mu u čast gradiše crkve, donesavši kosti njegove 
iz Hersona u Moravsku a odanle u Rim. ! 5 Metodom je obraćao 
Čehe i brat mu Konstantin filosof, po svjedočbi Hajka (Kronika 
česka) a za njim Stranskoga i nekih drugih. To se može potvr- 
djivati skorašnjim odkrićem Bočka, da su u crkvi sv. Klimenta 
u Ljutomišlju, koju je po starih aktih gradio sv Kirilo i Metod, 
neko vrieme počivale kosti sv. Klimenta, koje ondje položi Kirilo 
prije nego se prenesoše u Rim. ?* Stranski govori o sv. Kirilu 3: 
pBorivoj pozva i arhiepiskopa velegradskoga Kirila, koji nezna- 
božačkomu narodu propoviedaše Hrista i naučivši ih po zakonu 
poštovati jedinoga istinitoga boga postavi religiozne obrede i uredi 
sveštenstvo i škole. Svojom vatrenom revnošću i sposobnošću on 
naskoro učini velike uspjehe u obrazovanju narodnom, u vrlo 
čestih saborih narodnih dajući pouku u crkvi, koja je do sada 
poznata u Lievom dvoru ili Gradecu (ante Laetam Curiam). * Na- 
pokon poslije četiri godine uredivši svećene služitelje i presbiter- 
stvo (constitutis prius sacrorum administris et presbyterio) u Pragu, 
i školu za hrišćanstvo i za slobodne nauke u Budeču (Budeszi), 
Kirilo otide u Rim više+da ga vidi nego da nauči što. Jer u 
stvarih, koje se tiču vjere, on se držaše ustanova grčkih i po- 
sadi u Češkoj crkvu po grčkom, tada jošte sa sviem čistom, a 
ne po rimskom obredu. I ta.... po grčkom obredu uvedena 
medju Čehe vjera svaki dan rastijaše i činjaše blagotvoran upliv 
na uvjerenja narodna.“ Bilo kako mu drago, uveo vjeru krš- 
ćansku u Češkoj Metod sam ili s bratom Kirilom, sumnje nema 
da je to bila grčko-istočna vjera. Protiv onim, koji se po odno- 
šajih Kirila i Metoda k papam trude proglašavati ih za propo- 
vjednike i trudbenike rimske crkve, napomenućemo još ovo. Kirilo 
! Šafarika Slav. Drevnosti, prev. Bodjanskoga, t. II. knj. 2 str. 246 i dalj. Ma- 
cjejovskoga Meropua nepBoćeirnoH xpucTuaHekoH IlepkBH y C.aBAHE, IEp. 
EBeukaro, str. 81 i dalj. 
Šafarika Slav. Drevn., str. 249 i opazka 59. 
Respubliba Bohema, Lugduni Batav., ed. Elzeviriana 1634, cap. VI p. 253. 
U Starom gradu ili kneževskoj residenciji na lievom briegu Vltave 10'/, vrsta 
bi 
k sjeveru od Praga (vidi Safarika ibd. 249), 
S e re 
