138 K. NEVOSTRUJEV. 
i Metod, rodjeni i odhranjeni u Grčkoj i po svoj prilici obojica u 
Carigradu (o Kirilu nema sumnje da se odgajio na dvoru u zna- 
menitoga po tom patrijarha Fotija), i poslani na slovensku pro- 
povied od cara Mihaila i patrijarha Fotija, doista propoviedahu 
grčko-istočno ispoviedanje niti se bojahu pobijati tadašnje latinske 
nauke: trojezičnu i oiopatorsku (t. j. o ishodu sv. duha i od sina) 
i drugo koješta. ! Što su poslije oba brata dužna bila, kad ih 
pape pozivahu, putovati u Rim i nalazili se pod njihovom vlašću, 
to je za to što su propoviedali u papinoj oblasti i mislili naći i 
našli u rimskih papa obranu od navale njemačkih episkopa i pro- 
povjednika. Tiem se grčko ispoviedanje njihovo nije ni najmanje 
izmienilo. * I sam Palacki o krštenju Češke Metodom govori *; 
»to krštenje narodno (koje nije podkopavalo nego je razvijalo 
slovensku narodnost) moralo je dovesti kršćanski slovenski sviet 
pod upliv Bizantije“. Pod tijem je uplivom mogla po mišljenju 
Palackoga postati centralna slovenska država (veliko-moravska) 
kao što je na zapadu pod uplivom rimskim naraslo francezko 
carstvo. Ova se duboka misao veoma slaže s riečima ruskoga lje- 
topisa_ Nestora, koji u ovom slučaju ima podpunu važnost: ,6% 
eAuHB giBBIKB CJOBBHekB: Closbiu, mre cbaaxy mo ZynaeBu, uxp 
ke upnsnia Yrpu, u MopaBa, Uecu u JlaxoBe, u Ilolane, srne uunb 
s0Bomag Pycn. Cum 60 imepBoe npenomeni xuuru MopaBb, se 
uposBaca rpaMora CIOBBHBCKAA, Ae TpaMOTA CCTE BE Pyeu u BE Do1- 
rapbxb  Aynaiickuxp“. “ To po tumačenju Novikova 5 znači da su 
Česi, Moravci, ugarski Sloveni, Poljaci i Rusi prije dolaska Ma- 
jara, i u geografskom i u historičkom odnošaju sastavljali jednu 
veliku nerazdjelnu cjelinu sjedinjenu zajedničkom vjerom i jezikom ; 
sredina je toga tiela bila naravno bogata Ugarska sa susjednom 
Moravskom i Galičem, blagoslovena zemlja, po riečih Šafarikovih, 
obradjena znojem i krvlju slovenskom, osvećena 
duhom sv. Metoda. Odatle je, po svjedočanstvu Nestorovu, 
izlazilo u svieh pravcih slovensko pismo i pravoslavna vjera. — 
Ali da se vratimo k svojoj stvari. 

> V. Panonski životi sv Kirila i Metoda i o njih raspravu Filaretovu u Kirilo- 
metodijevskom sborniku. 
* V. Elagina o historiji Fr. Palackoga str. 87 i d. 
* Gesehichte von B&hmen B. I, S. 200. 
* JlaBpenTpeBekag gsronueb, u Ilogaome co6paniu Pyeekuxb 4sTonacen, Cn6. 
1846, t. I, str. 11. 
* IIpa nocaaBie y Uexopr str. 14, 15. 
